Toimintakertomus 2024

10.3.2025

Sisällys

1 Johdon katsaus toimintavuoteen 3

2 Tiivistelmä tulossopimuksen tavoitteiden toteutumisesta 5

3 Tuloksellisuus 7

4 Vaikuttavuus 9

5 Toiminnallinen tehokkuus 15

6 Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen 18

7 Tuloksellisuuden tunnuslukujen kehitys kaudella 2021–2024 22

8 Tilinpäätösanalyysi 25

9 Sisäinen valvonta 26

10 Pistekirjoituksen neuvottelukunnan toimintakertomus 2024 28

1 Johdon katsaus toimintavuoteen

Toimintavuosi käynnistyi uudistetuissa, valtion tilastrategian mukaisissa toimitiloissa. Muuton jälkeen tiloissa toimimiselle laadittiin pelisäännöt sekä uudistettiin paikkariippumattoman työskentelyn käytäntöjä. Toteutusta arvioitiin Senaatin tuella alkukesällä.

Yhteisen ja kustannustehokkaan kehittämisen vahvistamiseksi otettiin käyttöön uusi kehittämismalli, jossa kaikki kehittämisehdotukset priorisoidaan ja käsitellään viraston yhteisessä kehittämisryhmässä. Keväällä viimeisteltiin ja otettiin käyttöön uusi työjärjestys.

Vuosina 2022‒2024 Celiassa oli käynnissä JTS-rahoitteinen taktiilihanke, jossa selvitettiin taktiilituotteiden sekä niissä hyödynnettävien muovikohokuvien ja
-karttojen tuottamisen ja tarjonnan uudistamista. Hankkeen piirissä tehtiin tiivistä yhteistyötä mm. oppimis- ja ohjauskeskus Valterin kanssa sekä hankittiin tietoa uudenlaisista tuotantotavoista ja materiaaleista myös kansainvälisiä verkostoja hyödyntäen. Hankkeen päätteeksi Celiaan hankittiin uusia laitteita, kuten laserleikkuri uusien kohokuvamatriisien valmistamista varten. Sen aikana saatiin valmiiksi myös uutta materiaalia esiopetuksen tarpeisiin.

Lisäksi valmisteltiin vieraskielisen kokoelman kehittämistä sekä aineiston poistolinjauksia. Celian koskettelukirjatoiminta täytti 40 vuotta; juhlavuoden päätapahtumaa vietettiin lokakuussa.

Celia ja Suomen Kustannusyhdistys tekivät yhteistyössä Saavutettavan e-kirjan hyvät käytännöt -ohjeet. Tavoitteena oli luoda suomalaiselle kustannusmaailmalle ohjeet, joita noudattamalla tehtäisiin paitsi lainmukaisia, myös aidosti laadukkaita e-kirjoja. Yhdessä Helsinki University Pressin kanssa toteutettiin saavutettavuusarviointi, jossa arvioitiin kolmen tieteellisen kirjan saavutettavuus.

Tuotantoa kehittävä EPUB-projekti valmisteltiin ja käynnistettiin Apteekkari Ester Fagerlundin rahaston tuella.

Osaamisen kehittämisen osalta perehdyttiin yhdessä mm. kognitiiviseen saavutettavuuteen, tekoälyn käyttöön ja mahdollisuuksiin viraston toiminnassa sekä muutokseen yhteisessä Celia-päivässä.

Tiede- ja kulttuuriministeri Sari Multalan valtiosihteeri Elina Laavi vieraili Celiassa 6.3.2024. Tapaamisessa keskusteltiin asiakkaista, digitalisaatiosta, saavutettavan

julkaisemisen edistämisestä, yhteistyöstä kirjastojen ja koulujen kanssa, oppimisen tuesta sekä Sivistyshallinto 2030 ‑hankkeesta ja kulttuuripoliittisesta selonteosta. Lopuksi Laavi sai napakan esittelyn ja tuntumaa taktiilimateriaaleihin.

Perustoiminnan lisäksi Celiassa aloitettiin käytännön valmistautuminen vuoden 2026 alusta tapahtuvaan yhdistymiseen Kansallisarkiston ja Varastokirjaston kanssa. Yhdistymisen sekä uuden lainsäädännön valmisteluun käytettiin merkittävästi työaikaa.

Henkilöstömäärä väheni 2,08 %, ja työtyytyväisyys laski 7,63 % tasolle 3,51. Sairauspoissaolot lisääntyivät 46,97 %. Henkilöstökulut kasvoivat 2,84 % ja työterveyshuollon kustannukset 27 %.

Yhteenvetona voidaan todeta, että vuonna 2024 saavutettiin edelleen kasvua suoritteiden määrässä ja tuottavuudessa, mikä osoittaa toiminnan tehokkuuden lisääntyneen edelleen. Päätellen suoritteiden laadusta, kuten yhteistyössä kumppanien kanssa saavutetut tulokset, myös toiminnan vaikutus lisääntyi. Sivistyshallinto 2030 -hanke, organisaatiomuutos ja muut muutokset Celian työ‑ ja toimintaympäristössä epäilemättä aiheuttivat kuormitusta ja epävarmuutta, mutta tulostavoitteiden erinomainen saavuttaminen kertoo kuitenkin siitä, että Celiassa on vahva halu toteuttaa annettua tehtävää ja kehittää toimintaa asiakkaiden ja yhteistyökumppanien parhaaksi. Tulevat vuodet osoittavat, millaiseksi voimavaraksi yhdenvertaisen lukemisen ja oppimisen edistäminen uudessa virastokokonaisuudessa osoittautuu.

2 Tiivistelmä tulossopimuksen tavoitteiden toteutumisesta

Tulossopimuksen tavoitteet saavutettiin suurelta osin.

Tulostavoitteet toteutuivat

Erityistä tukea tarvitsevien koululaisten kognitiivisesti saavutettavan, monikanavaisen oppimateriaalin mallia rakennettiin tuottamalla uudenlainen ympäristöopin oppimateriaali.

Koulujen ja kirjastojen yhteistyön edistäminen toteutui suunnitelman mukaan: yhteistyön tukeminen oli teemana eri tapahtumissa ja hankkeissa.

Lukuohjelman kehittämistarpeista tehtiin selvitys, jonka perusteella ensisijainen kehittämiskohde sovelluksessa on kirjahaun parantaminen.

CD-äänikirjalainauksen tulevaisuuden selvittäminen ratkaistiin; johtokunta teki päätöksen CD-äänikirjalainauksesta luopumisesta 30.9.2025 mennessä.

Tuottavuusohjelman mukaisiin toimiin osallistuttiin mm. kartoittamalla säästömahdollisuuksia sekä osallistumalla JTS 2026–2029:n laatimiseen yhteistyössä Kansallisarkiston ja Varastokirjaston kanssa. Myös Sivistyshallinto 2030 -hankkeeseen liittyvään valmisteluun osallistuttiin aktiivisesti.

Riskienhallintaa vahvistettiin ja systematisoitiin mm. päivittämällä viraston riskienhallintamalli ja vuosikello. Kriittisten palveluiden tunnistaminen ja arviointi sekä jatkuvuussuunnitelmien päivitys aloitettiin.

Henkilöstön tietotaso kestävästä kehityksestä ja sitoutuminen vastuullisuuteen kasvoi. Celian valitsemiin, YK:n kestävän kehityksen vastuullisuustavoitteisiin liittyviä toimenpiteitä oli seitsemän, ja niiden toteuma oli 92,9 %.

Kulttuurista moninaisuutta edistettiin erilaisin toimin. Selkokielisen viestinnän linjaus laadittiin ja sen toimenpiteitä käynnistettiin. Lisäksi suunnitelma kokoelman ja tarjonnan kehittämiseksi eri kielillä valmistui ja otettiin käyttöön.

Asiakastavoitteet toteutuivat monelta osin hyvin: asiakastavoite 74 000 toteutui; asiakasmäärä oli vuoden lopussa 74 874. Uusia asiakkaita tuli palveluiden piiriin niin ikään yli tavoitteen: 11 770 tavoitteen ollessa 10 000. Asiakkaiden tyytyväisyyden

NPS‑luku oli 68, kun tavoite oli 58. Myös kirjastopalvelua säännöllisesti käyttävien lasten ja nuorten osuus 53,3 % ylitti 52 %:n tavoitteen.

Kirjapalvelun suoritteet 44 099/htv ylittivät tavoitteensa 41 000/htv. Hankintamäärä 1 473 ylitti sekin tavoitteen 1 300 nimekettä. Myös kokoelman käyttöaste 32,1 % oli tavoitetta 31 % hieman korkeampi. Oppimateriaaleja toimitettiin asiakkaille huomattavasti yli tavoitteen: 41 757 kertaa tavoitteen ollessa 30 000. Oppimateriaaleja tuotetaan strategian mukaisesti määrällisesti vähemmän, ja työn painopiste on sekä laadussa että oppimateriaalikustantajien ohjaamisessa. Tämä ei ole kuitenkaan vielä vähentänyt oppimateriaalien kysyntää Celiasta odotetulla tavalla.

Kustantajayhteistyö, kuten suositusten, koulutusten sekä neuvonnan tarjoaminen sekä tilaisuuksien järjestäminen, eteni suunnitelmien mukaisesti. Saavutettavan julkaisemisen koulutuksia tarjottiin 24 kertaa tavoitteen ollessa 20. Koulutuksiin osallistui 2 500 henkilöä, kun tavoite oli 1 000.

Htv-tavoite 46 ylittyi: toteuma oli vuoden lopussa 47,1.

Tulostavoitteista jäätiin

Yhdenvertaisuuden osalta tavoite toteutui osittain. Yhdenvertaisuuden toiminnallinen arviointi toteutettiin sisäisesti, mutta ulkoista arviointia ei tehty. Henkilöstöä koskeva osuus arvioinnista ei ehtinyt valmistua.

Johdon muutosvalmennus ei henkilöstötutkimuksen tuloksen mukaan riittävästi tukenut tai auttanut parantamaan henkilöstön hyvinvointia tai tuloksellisuutta muutoksissa. Innovointikyvykkyysindeksi oli 3,79 eli miltei tavoitteen 3,8 mukainen, mutta henkilöstön työtyytyväisyys laski 7,63 % tasolle 3,51; tavoitetaso oli 3,6. Myös johtamisindeksi laski tasolle 3,3 tavoitteen ollessa 3,6. Henkilöstön koulutuspäiviä toteutui hieman alle tavoitteen eli 2,76/htv. Henkilöstön sairauspoissaolojen tavoite 4 pv/htv ei toteutunut, vaan toteuma oli 10,2 pv/htv.

Asiakkaiden elämänlaadun parantumisen kokemus 88 % jäi hieman tavoitteestaan 89 %. Myöskään aktiivisten palvelukumppaneiden osuuden tavoite 60 % ei toteutunut, vaan toteuma jäi 51 %:iin, johtuen lähinnä koulujen matalasta aktiivisuudesta.

Kokonaislainauksen tavoite, 1,5 miljoonaa lainaa, ei toteutunut, vaan lainojen kokonaismäärä oli 1,4 miljoonaa. Myös verkkolainojen osuus kokonaislainauksesta 79,9 % jäi hieman tavoitteestaan, joka oli 82 %. Valmishankintojen osuus 43,5 % jäi sekin jonkin verran 45 %:n tavoitteestaan.

3 Tuloksellisuus

Kirjahankinnat ja palveluiden käyttö

Kirjahankintojen määrä pysyi lähes ennallaan ja oli 1 473 nimekettä. Valmishankintojen osuus vuosittaisesta kirjahankinnasta laski hieman, 44,4 prosentista 43,5 prosenttiin.

Palveluita säännöllisesti käyttävien lasten ja nuorten osuus kasvoi hieman, 52 prosentista 53 prosenttiin. Oppimateriaalitoimitukset vähenivät 6,87 %. Tämä oli strategian mukainen suunta, joka tähtäsi oppimateriaalikustantajien ja muiden vastaavien toimijoiden tukemiseen ja ohjaamiseen.

Saavutettavan julkaisemisen suositusten, neuvonnan ja koulutusten määrä kasvoi 33,71 %. Kasvussa voinee todeta e-kirjoja, niiden lukuohjelmia ja ‑laitteita koskevien esteettömyysvaatimusten voimaantulon 28.6.2025.

Asiakkaat ja tyytyväisyys verkkopalveluihin

Asiakkaiden määrä palveluiden piirissä väheni 76 032:sta 74 871:een eli 1,53 %. Uusien asiakkaiden määrä väheni 8,29 %. Verkkoasiakkaiden osuus kaikista henkilöasiakkaista nousi 90 prosentista 92,1 prosenttiin. Verkkolainauksen osuus kokonaislainauksesta kasvoi 77,8 prosentista 79,9 prosenttiin, ja lainauspalveluiden kokonaiskäyttö nousi 5,7 % 1 409 389 lainauskertaan. Verkkolainaajien osuus yli 65-vuotiaista kasvoi 59,7 prosentista 66,7 prosenttiin.

Vuosittaisessa asiakastyytyväisyyskyselyssä selvitettiin tyytyväisyyttä verkkopalveluihin. Kyselyyn vastasi 1 931 asiakasta, joista suurin osa oli henkilöasiakkaita eri ikäryhmistä. Kyselyyn vastasivat myös yhteistyökumppaneiden edustajat, kuten opetus- ja kirjastoalojen ammattilaiset.

Sekä henkilöasiakkaat että palvelujen välittäjät olivat tyytyväisiä Celianet-verkkopalveluun ja Pratsam Reader -lukuohjelmaan. Myös verkkopalveluiden toimintavarmuus sai positiivista palautetta: 83 % henkilöasiakkaista ja 78 % palvelujen välittäjistä oli siihen tyytyväisiä.

Merkittävä osa käyttäjistä, 76 %, suosittelisi Celian palveluita. Celian NPS-luku oli poikkeuksellisen korkea: 68. Arvostelijoita oli vain 8 prosenttia vastaajista.

Suurin osa käyttäjistä oli sitä mieltä, että Celian palvelut olivat parantaneet heidän elämänlaatuaan: 54 % käyttäjistä oli täysin samaa mieltä ja 34 % samaa mieltä. Tulos vahvistaa, että Celian palveluilla on käyttäjilleen suuri merkitys.

Yhteistyön ja palveluiden käytön aktiivisuus

Palvelukumppanuutta yleisten kirjastojen, korkeakoulukirjastojen ja koulujen kanssa jatkettiin. Palvelukumppanien aktiivisuus pysyi jotakuinkin ennallaan vuoteen 2023 verrattuna.

Vuoden aikana 77 % yleisistä kirjastoista rekisteröi uusia asiakkaita Celian kirjastopalveluihin (2023: 79 %). Yleisten kirjastojen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus säilyi 50 prosentissa.

Koulujen aktiivisuus asiakkaiden rekisteröinnissä laski edelleen ja oli 45 %, mutta koulujen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus kuitenkin säilyi vuoden 2023 tasolla ja oli 15 %.

Korkeakoulukirjastot jatkoivat aikaisempien vuosien tapaan aktiivisina: peräti 97 % (2023: 93 %) korkeakoulukirjastoista rekisteröi uusia asiakkaita. Korkeakoulujen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus pysyi miltei ennallaan 29 prosentissa.

4 Vaikuttavuus

Hallitusohjelmasta nousevat tulostavoitteet

Suomalaisten oppimistulokset ja koulutustaso nousevat.

Tulostavoite 1: Erityistä tukea tarvitsevien koululaisten kognitiivisesti saavutettavan, monikanavaisen oppimateriaalin malli syntyy ja vakiintuu.

Monikanavainen, saavutettava Luen ja kuuntelen: Ympäristöoppi -oppikirja valmistui ja julkaistiin lainattavaksi. Oppikirjasta viestittiin opettajille eri kanavissa, sitä testattiin kouluvierailuilla ja siitä avattiin palautekysely opettajille. Tuottamisprosessista laadittiin kuvaus. Yhteiskuntaopin monikanavaisen, saavutettavan oppikirjan tuotantoprosessi eteni vuoden aikana ja jatkuu vuonna 2025.

Tulostavoite 2: Koulujen ja kirjastojen yhteistyömalli luodaan ja viedään käytäntöön.

Kouluilla ja kirjastoilla on kunnissa paljon yhteisiä verkostoja ja pitkälle kehitettyä yhteistyötä. Celian tavoitteena on tukea tätä yhteistyötä ja lisätä koulujen ja kirjastojen mahdollisuuksia palvella lukemisesteisiä lapsia ja nuoria mm. tuomalla käyttöön saavutettavia kirjoja ja oppimateriaaleja sekä lisäämällä tietoisuutta lukemisen ja oppimisen esteistä ja lukemisen apuvälineistä.

Vuoden aikana valmistui Celian ja Seinäjoen kaupunginkirjaston, lasten ja nuorten lukutaitoa ja lukemista edistävien kirjastopalvelujen valtakunnallisen erityistehtävän yhteistyönä opas nimeltä ”Lukeminen – jokaisen oikeus”. Oppaassa esitellään menetelmiä ja materiaaleja lukemisessa tukea tarvitsevien lasten tarpeisiin. Lisäksi koulujen ja kirjastojen yhteistyö oli teemana Celian osastoilla eri tapahtumissa, kuten opetusalan Educa-tapahtumassa sekä kirjastoalan suurtapahtumassa Kirjastopäivillä.

Sivistys (koulutus, tiede, kulttuuri ja taide, nuorisotyö ja liikunta) luo edellytyksiä talouden kasvulle.

Tulostavoite 3: Lukemista edistetään kehittämällä kuuntelusovellusta helppokäyttöisemmäksi ja houkuttelevammaksi.

Äänikirjojen lukuohjelman kehittämistarpeista tehtiin selvitys, jonka perusteella päätettiin, että ensisijainen kehittämiskohde sovelluksessa on kirjahaun parantaminen hakukategorioiden avulla. Näin saadaan yhtenäisempi käyttökokemus verkkopalvelu Celianetin ja lukuohjelman välillä ja vastataan asiakastoiveisiin. Haun helpottaminen auttaa myös uusia käyttäjiä, esimerkiksi CD-äänikirjalainauksesta verkkoon siirtyviä asiakkaita.

Tulostavoite 4: Kehitetään digitaalisten kirjastopalveluiden käytettävyyttä ja asiakaslähtöisyyttä.

Celianet-verkkopalvelun sisältöuudistuksessa sivuston sisällöt tuotiin uuden asiakkuusstrategian mukaisiksi, ohjesivut uudistettiin ja kokonaisuutta selkeytettiin. Sivustosta muodostui asiakaslähtöisempi ja ohjeet verkkopalvelujen käyttöön oli helpompi löytää. Järjestelmätoimittajien kanssa jatkettiin tiivistä yhteistyötä ja järjestelmien kehittämistä käytettävyyden parantamiseksi.

Tulostavoite 5: CD-äänikirjalainauksen tulevaisuuden toteuttamismahdollisuudet selvitetään.

Celian johtokunta teki 5.6.2024 päätöksen siirtää Celian äänikirjat kokonaan verkkoon 30.9.2025 mennessä. Päätöksen syynä oli CD-ROM-äänikirjojen tuottamiseen tarkoitetun teknologian vanhentuminen. CD-äänikirjojen tuotantoon käytetyn polttorobotiikan toimintavarmuus ja huollon saatavuus heikkenivät viime vuosina merkittävästi, ja myös CD-äänikirjojen kuunteluun tarvittavien laitteiden saatavuus on ollut haaste. Lisäksi verkkopalvelun ja lukuohjelman käytettävyys on parantunut, mikä edesauttaa muutosta.

Päätöksen toimeenpanemiseksi perustettiin CD-äänikirjalainauksesta verkkoon
-työryhmä, jonka tavoitteiksi asetettiin hallittu muutosprosessi ja mahdollisimman monen CD-äänikirjalainaajan siirtyminen verkkopalvelun käyttäjiksi. Ennakkoviestintä muutoksesta käynnistettiin kesäkuussa. Uusien asiakkaiden ottaminen CD-äänikirjalainaajiksi päättyi 30.9.2024. Asiakkaiden ohjaus verkkopalveluihin käynnistettiin syksyllä, jolloin kaikille CD-levyjä lainanneille henkilöasiakkaille

lähetettiin äänitiedote asiasta. Tiedotteiden myötä asiakkaat ovat olleet aktiivisesti yhteyksissä Celian asiakaspalveluun, joka on tarjonnut tukea muutoksessa.

Henkilöasiakkaille suunnattujen toimien lisäksi tehtiin laaja-alaista viestintää palvelukumppanien ja järjestöjen suuntaan ja käytiin yhteistä keskustelua tavoista tukea asiakkaita muutoksessa. Syksyn aikana järjestettiin useita webinaareja yhteistyökumppaneille, kuten kirjastoille, näkövammaisten kanssa työskenteleville, ja digitukea tarjoaville tahoille. Webinaareilla tavoitettiin yhteensä 642 ammattihenkilöä. Muutostyössä tunnistettiin, että kaikilla asiakkailla ei ole mahdollisuutta siirtyä käyttämään äänikirjoja kosketusnäytöllisillä laitteilla. Heidän tarpeitaan pyrittiin huomioimaan Näkövammaisten liitto ry:n kanssa käynnistetyssä selvityksessä, jossa tutkitaan mahdollisuuksia käyttää Celianet-verkkopalvelun kirjahyllyä erityisellä Webbox-lukulaitteella. Tekninen selvitystyö sekä viestintä ja tukitoimet asiakkaille ja sidosryhmille jatkuvat tiiviisti vuonna 2025.

Toteutetaan valtionhallinnon tuottavuusohjelmaa, jonka toimenpiteillä pienennetään julkisen talouden kestävyysvajetta. Digitalisaation mahdollisuuksia hyödynnetään hallinnollisen työn vähentämisessä.

Tulostavoite 6: Virasto toteuttaa tuottavuusohjelman mukaiset toimet JTS 2025‑2028:n mukaisesti huomioiden henkilöstön hyvinvointi ja palvelukyvyn laatu.

Tuottavuusohjelman mukaisiin leikkauksiin ja säästöihin varautumista valmisteltiin koko vuoden ajan. Lähtökohtana valmistelulle oli, että henkilöstön palkkakuluista ei leikattaisi ja että säästöt vaikuttaisivat asiakkaisiin mahdollisimman vähän. Säästöjä kohdennettiin mm. kehittämiseen, koulutukseen, matkustamiseen, työterveyteen ja henkilöstöetuihin, mutta lopulta myös kokoelmahankinnat oli välttämätöntä sisällyttää säästöjen kohteisiin.

Selkeytetään opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluvaa virastorakennetta, kevennetään päällekkäistä hallintoa ja vahvistetaan virastojen tuloksellista ohjausta Sivistyshallinto 2030 -loppuraportin suuntaisesti huomioiden nykyisten yksiköiden erilaiset tehtävät.

Tulostavoite 7: Virasto osallistuu aktiivisesti Sivistyshallinto 2030 ‑uudistushankkeen valmisteluun ja toimeenpanoon koko sivistyshallinnon yhteistyönä.

Uudistushanke vaikuttaa Celian toiminnan ja palveluiden tulevaisuuteen perustavanlaatuisesti, joten hankkeen ohjausryhmän, yhteisten palveluiden sekä

muiden työryhmien työhön osallistuttiin aktiivisesti läpi vuoden. Hallituksen esitystä työstettiin ja kommentoitiin tarjottujen mahdollisuuksien mukaan. Myös virastorakenteen uudistaminen käynnistyi, ja sen suunnitteluun ja toteutukseen osallistui koko henkilöstö. Erityisesti johtoa ja asiantuntijoita valmistautuminen työllisti merkittävästi.

Parannetaan johtamista opetus- ja sivistyssektorilla.

Tulostavoite 8: Johdon muutosvalmennus tukee ja auttaa parantamaan henkilöstön hyvinvointia ja tuloksellisuutta muutoksissa.

Johtoryhmän työnohjaus jatkui kesään asti, ja syksyllä käynnistyi tulevan uuden viraston yhteinen muutosvalmennus, josta osa suunnattiin esihenkilöille. Henkilöstötutkimuksen työtyytyväisyyden keskiarvo laski vuoden 2023 tuloksesta 3,80 tasolle 3,51. Osasyynä laskuun saattoivat olla virastojen yhdistymiseen liittyvät muutokset ja epätietoisuus tulevasta.

Sivistyshallinnon toiminnassa vahvistetaan varautumista ja riskienhallintaa valtionhallinnon toimijoille vuonna 2023 julkaistun riskienhallinnan käsikirjan pohjalta.

Tulostavoite 9: Riskienhallinta vahvistuu ja systematisoituu.

Riskienhallintatoimintoa uudelleenorganisoitiin ja vastuita tarkennettiin. Politiikat, prosessit ja toimintamallit käytiin läpi, päivitettiin ja käynnistettiin tiimien säännöllinen riskienhallintatoiminta osana päivittäistä työtä.

KPMG Oy toteutti Celialle tietoturvaselvityksen, jonka tuloksia ja toimenpide-ehdotuksia käytiin läpi johtoryhmän työpajassa.

Sovittiin myös Kansallisarkistossa käytössä olevan riskienhallintatyövälineen käyttöönotosta. Työvälinettä käytetään Celiassa aluksi virastofuusion riskien hallinnointiin.

Sivistyshallinnon toiminnassa vahvistetaan tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta yhdenvertaisuusvaltuutetun ja tasa-arvovaltuutetun ohjeiden mukaisesti.

Tulostavoite 10. Yhdenvertaisuus Saavutettavuuskirjasto Celian toiminnassa ja henkilöstöpolitiikassa paranee.

Celia on sitoutunut toiminnallisessa yhdenvertaisuussuunnitelmassaan edistämään yhdenvertaisuutta palveluissaan ja parantamaan saavutettavuutta kaikille asiakasryhmille. Vuoden aikana otettiin edistysaskeleita monikielisen aineiston tarjonnassa, verkkosivustojen kieliversioiden parantamisessa sekä selkeän kielen käytössä.

Celian henkilöstöpoliittisen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman periaatteena sekä lähtökohtana on henkilöstön tasa-arvo ja yhdenvertaisuus. Ketään ei syrjitä ja kaikkia kohdellaan tasapuolisesti rekrytoinnissa, koulutukseen valittaessa, uralla etenemisessä, palkkausjärjestelmän soveltamisessa, työtehtäviä jaettaessa ja muissa työhön ja työpaikkaan liittyvissä kysymyksissä riippumatta henkilöön liittyvistä erilaisista tekijöistä. Suunnitelman tavoitteista mm. vakiinnutettiin anonyymirekrytointi sekä huomioitiin monimuotoisuus rekrytoinnissa. Tämän lisäksi epäasialliseen kohteluun ja vastuuttomaan työkäyttäytymiseen liittyvän toimintamallin esittely otettiin mukaan perehdytysohjelmaan. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman päivitys vuodelle 2025 aloitettiin.

Sivistyksellä, osaamisella ja yhteiskunnan uudistamisella tuetaan kulttuurista muutosta kestävyysmurroksen saavuttamiseksi. Sivistyshallinto noudattaa kestävän kehityksen tavoitteita sekä seuraa tavoitteiden toteutumista muun muassa valtionhallinnon yhteistä vastuullisuusraportoinnin viitekehystä hyödyntäen.

Tulostavoite 11: Henkilöstön tietotaso kestävästä kehityksestä ja sitoutuminen vastuullisuuteen kasvaa.

Celiassa on valittu neljä YK:n kestävän kehityksen vastuullisuustavoitetta toiminnan keskiöön: hyvä koulutus, eriarvoisuuden vähentäminen, ilmastoteot sekä yhteistyö ja kumppanuus. Näihin liittyviä vastuullisuustavoitteita oli seitsemän, ja tavoitteiden toteuma oli 6,5/7 eli 92,9 %. Tavoitteita olivat mm. henkilöstön tietouden lisääminen jätteiden lajittelusta, uudenlaisen, mahdollisimman saavutettavan oppimateriaalin

tuottaminen sekä asiakaskunnan moninaistuvaan kirjallisuuskysyntään vastaaminen ja sitä kautta yhdenvertaisuuden lisääminen.

Kulttuurista moninaisuutta edistetään tavoitteellisin toimin, ja panostetaan koko henkilökunnan jatkuvaan oppimiseen moninaisuutta koskevissa asioissa. Virasto hyödyntää moninaisuustyössään soveltuvin osin ministeriön toimenpideohjelmassa tulossopimuskaudelle määrittämiä toimenpiteitä.

Tulostavoite 12: Selkosuomea ja -ruotsia sekä selkeää yleiskieltä hyödynnetään asiakasviestinnässä.

Tavoitteena oli selkokielisen viestinnän linjauksen laatiminen, jossa myös priorisoidaan ja aikataulutetaan konkreettisia toimenpiteitä selkokielen edistämiseksi. Viestintätoiminto laati linjauksen perehtyen lähdeaineistoihin ja käyden perusteellisesti läpi viraston viestintäkanavat ja kohderyhmät sekä näiden tarpeet selkokielelle. Selkokeskus ry:ltä tilattiin konsultaatio, joka vahvisti viraston omia näkemyksiä ja syvensi ymmärrystä asiasta. Toimenpiteitä käynnistettiin loppuvuoden aikana.

Tulostavoite 13: Asiakkaiden tarpeisiin sopivaa aineistoa on paremmin saatavilla eri kielillä.

Vieraskielisen kokoelman kehittämiseksi laadittiin suunnitelma vuosille 2025–2027. Kokoelman tähänastista kehitystä, tämänhetkistä rakennetta ja lainamääriä kartoitettiin Celian oman tilastotiedon valossa, ja Tilastokeskuksen väestötilastoista hankittiin tietoa Suomessa puhutuista kielistä ja maahanmuuton kehittymisestä. Vertailutietoa toimintatavoista saatiin muun muassa Ruotsin Myndigheten för tillgängliga medier ‑virastosta sekä Monikielisestä kirjastosta.

Tausta-aineiston perusteella valittiin kuusi kärkikieltä, joilla kirjoitetun kirjallisuuden hankintaan tullaan erityisesti panostamaan lähivuosina; nämä kielet ovat arabia, kurdi, persia (farsi), somali, turkki sekä ukraina. Kärkikielisten aineistojen hankinnassa painotetaan lasten ja nuorten kirjallisuutta voimakkaammin kuin kokoelmassa keskimäärin. Myös saamenkielisten, romanikielisten ja karjalankielisten aineistojen saatavuutta selvitetään.

5 Toiminnallinen tehokkuus

Kustannukset tulosalueittain 2021–2024

Tulosalue
2021
2022
2023
2024
Muutos 2023/2024

Kirjapalvelut
4 778 254 €
5 037 512 €
5 673 251 €
5 456 133 €
-3,83 %

Asiantuntija- ja konsultointitoiminta
451 129 €
485 398 €
478 069 €
540 563 €
(118 388 €)
13,07 %

Yhteensä
5 229 383 €
5 522 910 €
6 195 312 €
6 115 083 €
-1,29 %

Kirjapalveluiden kustannukset laskivat 3,83 %. Asiantuntijatoiminnan kustannukset puolestaan kasvoivat 13,07 %. Tulosalueiden kokonaiskustannukset laskivat 1,29 % edellisvuodesta.

Kirja- ja oppimateriaalilainan keskihinta 2021–2024

Tulosalue | 2021 | 2022 | 2022 | 2024 | Muutos 2023/2024
Kirja- ja oppimateriaalilainan keskihinta | 2,81 € | 3,37 € | 3,19 € | 3,06 € | -4,08 %

Yleisen kauno- ja tietokirjallisuuden ja oppimateriaalitoimitusten keskihinta jatkoi laskuaan lähemmäs vuoden 2021 tasoa ja oli 4,08 % alempi kuin vuonna 2023. Syynä hinnan laskuun oli mm. kirjastopalveluiden kysynnän kasvu.

Työn tuottavuus (suoritteet/tulosalueen htv) 2021–2024

Tulosalueiden htv-määriin on vyörytetty osuus hallinto-, ohjaus- ja tukitoimintojen henkilötyövuosista.

Tulosalue | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Muutos 2023/2024
Kirjapalvelu
Suoritteet yhteensä, kpl | 1 700 088 | 1 495 696 | 1 807 790 | 1 853 147 | 2,51 %
Henkilötyövuodet, kpl | 38,54 | 39,84 | 42,49 | 42 | -1,15 %
Suoritteet/htv | 44 112 | 37 543 | 42 546 | 44 099 | 3,65 %
Saavutettavan julkaisemisen edistäminen
Suoritteet yhteensä, kpl | 117 229 | 73 891 | 95 845 | 100 502 | 4,86 %
Henkilötyövuodet, kpl | 3,46 | 3,84 | 3,91 | 4,2 | 7,42 %
Suoritteet/htv | 38 881 | 19 242 | 24 512 | 23 929 | -2,38 %
Muu asiantuntijatoiminta, htv | 0,18 | 0,27 | 0,13 | 0,9 | 592,31 %

Kirjapalvelut-tulosalueen suoritteisiin on laskettu mukaan yleisen kauno- ja tietokirjallisuuden ja oppimateriaalien hankinnat ja lainat, verkkosivustojen sivulataukset, yhteydenotot eri asiakaspalvelukanavien kautta, järjestetyt messut ja tapahtumat, seminaarit ja webinaarit ja niiden myöhemmät katsojaluvut, YouTube-videoiden katselukerrat, uutiskirjeet, tiedotteet sekä Celian asiakaspalvelussa rekisteröidyt asiakkaat. Tulosalue sisältää myös yhteistyön palvelukumppaneiden, kuten yleisten kirjastojen, koulujen ja oppilaitosten sekä korkeakoulukirjastojen kanssa.

Kirjapalvelut-tulosalueen suoritteiden määrä kasvoi 2,51 % edellisvuodesta erityisesti lainamäärän kasvun takia. Samalla henkilötyövuodet vähenivät 1,15 %. Tuloksena kirjapalveluiden tuottavuus kasvoi 3,65 %.

Saavutettavan julkaisemisen asiantuntijatehtävää Celia hoiti antamalla saavutettavuusohjeistuksia ja -koulutuksia julkiselle sektorille verkkosisältöjen saavutettavuudesta sekä edistämällä esteettömyysdirektiivin vaatimusten piiriin kuuluvien sähkökirjojen saavutettavuutta.

Saavutettavasti.fi-sivustoa uudistettiin merkittävästi lisäämällä ja päivittämällä käytännön ohjeistuksia eri tekstinkäsittely- ja esitysgrafiikkaohjelmista. Sivustosta julkaistiin myös ruotsinkielinen versio, joka vastaa suomenkielistä sivustoa. Sivustolla oli käyntejä yhteensä n. 88 700.

Vuonna 2023 muodostettiin Celian asiantuntijoista ja kustannusalan ammattilaisista työryhmä, joka alkoi laatia ohjeistusta saavutettavien e-kirjojen tuottamisesta. Työ saatiin päätökseen keväällä ja Suomen Kustannusyhdistyksen ja Saavutettavuuskirjasto Celian Saavutettavan e-kirjan hyvät käytännöt julkaistiin toukokuussa julkaisekaikille.fi-sivustolla. Suositusta esiteltiin myös seminaarissa Helsingissä.

Kaksivuotinen Luova Eurooppa –rahoituksen saanut hanke Accelerating Publishing Accessibility through Collaboration in Europe (APACE) käynnistyi. Celia on yksi hankkeen seitsemästä osallistujasta ja sen ainoa pohjoismaalainen jäsen. APACE-projektin puitteissa järjestettiin hankkeen yhteisiä tapahtumia.

Saavutettavuusasiantuntija Jonas Lillqvist oli jäsenenä kansainvälisessä Accessible EPUB from InDesign -asiantuntijaryhmässä, joka parantaa yhteistyössä Adoben kanssa InDesign-ohjelman tukea e-kirjojen saavutettavuudelle. InDesign on käytetyin työkalu e-kirjojen tuottamiseen myös yksityisellä sektorilla, joten työllä on merkittävä vaikutus saavutettavan julkaisemisen edistymiseen. Suomalaisille e-kirjojen tuottajille järjestettiin verkkokoulutus InDesignin uusista ominaisuuksista.

Saavutettavan julkaisemisen edistämisen tulosalue sisältää seminaarit ja koulutukset, neuvonnan, suositukset ja ohjeet sekä saavutettavuussivustojen sivulataukset. Suoritteiden määrä kasvoi edelleen 4,86 %. Kasvu johtui seminaarien ja webinaarien järjestämisestä sekä verkkosivustojen kehittämisestä. Henkilötyövuosien määrä puolestaan kasvoi 7,42 %. Tuloksena saavutettavan julkaisemisen edistämisen tuottavuus kuitenkin laski hieman eli 2,38 %. Suoritteiden määrä on kasvanut tasaisesti ja on myös huomattava, että työ on pitkälti yhteistyössä tehtävää, uutta luovaa asiantuntijatyötä.

Muun asiantuntijatoiminnan tulosalue kattoi mm. työn erilaisissa neuvottelukunnissa, hallituksissa sekä työ- ja ohjausryhmissä. Näitä olivat muun muassa kansainvälinen Daisy-konsortio, Suomen Daisy-konsortio, IFLA, Eblida, Varastokirjaston johtokunta, Pistekirjoituksen neuvottelukunta, Oikeus oppimiseen -neuvottelukunta ja selkokielen, selkokirjallisuuden sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden ja kirjastoalan asiantuntijakokoonpanot. Muuhun asiantuntijatoimintaan käytetty htv-määrä kasvoi 592,31 %, mutta kokonaisuutena se on edelleen pieni osa Celian toimintaa.

6 Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen

Henkilövoimavarat (htv) tulosalueittain 2021–2024

Tulosalue
2021 htv
2022 htv
2023 htv
2024 htv
Muutos 2023/2024

Kirjapalvelut, josta
38,54
39,84
42,49
42
-1,15 %

Kirjastopalvelut
20,01
20,54
20,33
19,7
-3,10 %

Oppimateriaalipalvelut
18,53
19,29
22,16
22,3
0,63 %

Asiantuntija- ja konsultointitoiminta
3,64
3,84
3,91

0,9

4,2

7,69 %

Yhteensä
42,19
43,68
46,4
47,1
1,51 %

Kirjapalveluiden henkilövoimavarat vähenivät vuoden aikana 1,15 %. Suurin muutos tapahtui kirjastopalveluissa, jossa henkilövoimavarojen määrä väheni henkilöstön liikkuvuuden takia 3,1 %. Koko viraston tavoitetaso, 45 htv, ylitettiin 2,1 htv:lla. Strategian mukaisesti asiantuntijatoimintaan käytettiin 7,69 % enemmän voimavaroja kuin edellisvuonna. Kaiken kaikkiaan henkilövoimavarojen kokonaismäärä kasvoi 1,51 %. Osa lisäyksistä oli kuitenkin pitkiin virkavapaisiin liittyviä sijaisuuksia, ei todellisia henkilöstölisäyksiä.

Henkilöstön määrä ja rakenne 2021–2024

| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Muutos 2023/2024
Henkilöstön lukumäärä
Miehet | 13 | 13 | 14 | 14 | 0 %
Naiset | 30 | 34 | 34 | 33 | -2,94 %
Yhteensä | 43 | 47 | 48 | 47 | -2,08 %
Henkilötyövuodet | 42,19 | 43,68 | 46,4 | 47,1 | 1,51 %
Keski-ikä
Miehet | 48,8 | 51,61 | 52,71 | 51,5 | -2,30 %
Naiset | 50 | 50,76 | 50,94 | 50,67 | -0,53 %
Ikäjakauma
25-29 | 1 | 1 | 1 | 0 | -100 %
30-34 | 2 | 3 | 4 | 3 | -25 %
35-39 | 4 | 2 | 0 | 4 | -
40-44 | 5 | 8 | 8 | 4 | -50 %
45-49 | 8 | 7 | 8 | 9 | 12,50 %
50-54 | 5 | 4 | 5 | 8 | 60 %
55-59 | 7 | 8 | 6 | 6 | 0 %
60-64 | 11 | 14 | 15 | 12 | -20 %
65-69 |  | 0 | 1 | 1 | 0
Vakinaiset, määräaikaiset
Miehet, vakinaiset | 12 | 12 | 14 | 13 | -7,14 %
Miehet, määräaikaiset | 1 | 1 | 0 | 1 | -
Naiset, vakinaiset | 29 | 32 | 32 | 29 | -9,38 %
Naiset, määräaikaiset | 1 | 2 | 2 | 4 | 100 %
Kokoaikaiset/osa-aikaiset
Kokoaikaiset | 41 | 45 | 46 | 45 | -2,17 %
Osa-aikaiset | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 %
Lähtö ja tulovaihtuvuus
Lähtö | 5 | 3 | 3 | 6 | 100 %
Tulo | 3 | 6 | 3 | 6 | 100 %
Työtyytyväisyys (1-5) | 3,59 | 3,61 | 3,80 | 3,51 | -7,63 %
Sairauspoissaolot pv/htv | 7,99 | 7,63 | 6,94 | 10,2 | 46,97 %

Henkilöstön kokonaismäärä väheni 48:stä 47 henkilöön, eli laskua oli 2,08 %. Henkilötyövuodet kuitenkin kasvoivat 1,51 %.

Miesten osuus henkilöstöstä pysyi ennallaan 29,78 %:ssa, kun taas naisten osuus laski 2,94 %. Henkilöstön keski-ikä oli molemmissa ryhmissä jonkin verran yli 50 vuotta. Suurimman ikäryhmän muodostivat edelleen 60 vuotta täyttäneet tai sitä vanhemmat

henkilöt, joten eläkkeelle siirtymiset jatkunevat lähivuosina. Pysyviä tehtäviä hoidettiin pääosin vakinaisella henkilöstöllä.

Syksyllä toteutetun valtionhallinnon henkilöstökyselyn mukaan työtyytyväisyys laski 7,63 % tasolle 3,51. Laskua tapahtui kaikilla osa-alueilla. Eniten tyytymättömyyttä aiheuttivat esihenkilöiden onnistuminen työyhteisön töiden organisoinnissa, johdon strategisten linjausten antama tuki tavoitteiden saavuttamisessa sekä palkkauksen muuttuminen työsuorituksen muuttuessa. Tyytyväisimpiä oltiin työnantajan tavoitteisiin ja arvoihin sitoutumisessa, työn ja yksityiselämän yhteensovittamiseen, työnantajan tukeen osaamisen ylläpidossa ja parantamisessa, työn mielenkiintoisuuteen ja haastavuuteen ja työn tavoitteiden tuntemiseen.

Henkilöstökustannukset 2021–2024

Henkilöstökulut sisältävät myös freelancer-työntekijöiden palkkiot. Koulutuskustannukset sisältävät vain maksullisten koulutusten ostot, eivät käytetyn työajan kustannuksia.

| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Muutos 2023/2024
Henkilöstökulut, € | 2 414 961 | 2 633 427 | 3 014 781 | 3 128 281 | 2,84 %
Työterveyshuollon kustannukset, €/htv | 933 | 836 | 1 704 | 2 164 | 27,00 %
Työhyvinvoinnin ja virkistystoiminnan kustannukset, €/htv | 364 | 383 | 339 | 310 | -8,55 %
Koulutuskustannukset, €/htv (sis. vain koulutusten ostot) | 993 | 988 | 667 | 554 | -16,94 %

Henkilöstökulut nousivat 2,84 % edellisvuodesta rekrytointien ja työn vaativuuden uudelleenarviointien myötä. Sairauspoissaolot kasvoivat 46,97 % edellisvuodesta, ja myös työterveyshuollon kustannukset nousivat 27 % eli todella merkittävästi. Sairaus-poissaolojen kasvuun vaikuttivat erityisesti yksittäiset pitkät sairauslomat. Työhyvinvoinnin ja virkistystoiminnan kustannukset laskivat 8,55 %. Yhteistä virkistyspäivää vietettiin Itämeripäivän merkeissä Saaristomuseo Pentalassa 29.8.2024. Tiimit järjestivät omia kehittämispäiviään vuoden mittaan, ja pikkujouluna kokoonnuttiin teatterin äärelle. Lisäksi henkilöstölle tarjottiin kulttuuri-, liikunta- ja työmatkaetu sekä lounasetu.

Koulutuskustannukset henkilötyövuotta kohden jatkoivat alenemistaan, 667 eurosta 554 euroon eli 16,94 %. Tämä kertonee ennen kaikkea maksuttomien koulutusten sekä uudenlaisten osaamisen kehittämismahdollisuuksien lisääntymisestä. Kustannusten laskusta huolimatta osaamisen ylläpitoa ja parantamista koskevan henkilöstötutkimuksen tuloksen 4,0 perusteella työnantajan tukemia osaamisen kehittämisen mahdollisuuksia pidettiin erittäin hyvinä.

7 Tuloksellisuuden tunnuslukujen kehitys kaudella 2021–2024

| 2021 toteuma | 2022 toteuma | 2023 toteuma | 2024 toteuma
Tuotokset ja laadunhallinta
Kirjahankinnat, lkm | 1 466 | 1 420 | 1 482 | 1473
Valmishankintojen osuus vuosittaisesta kirjahankinnasta (ml. yhteistuotanto) | 45,3 % | 42,5 % | 44,4 % | 43,5 %
Saavutettavan julkaisemisen suositukset, neuvonta ja koulutukset, lkm | 61 | 104 | 89 | 119
Palveluita säännöllisesti käyttävien lasten ja nuorten osuus | - | - | 52 % | 53 %
Oppimateriaalitoimitukset, lkm | 55 701 | 46 722 | 44 835 | 41 754
Toiminnallinen tehokkuus
Asiakkaita palveluiden piirissä (henkilöt ja yhteistöt) | 68 239 | 75 037 | 76 032 | 74 871
Palveluiden piiriin tulleet uudet asiakkaat | 13 963 | 12 563 | 12 834 | 11 770
Verkkoasiakkaiden osuus kaikista henkilöasiakkaista | 88 % | 89 % | 90 % | 92,1 %
Verkkolainauksen osuus kokonaislainauksesta | 74 % | 76 % | 77,8 % | 79,9 %
Celian lainauspalveluiden kokonaiskäyttö | 1 253 956 | 1 265 849 | 1 333 325 | 1 409 389
Yhteiskunnallinen vaikuttavuus: Verkkopalveluiden kehittäminen
Verkkolainaajien osuus yli 65-vuotiaista | 49 % | 52 % | 59,7 % | 66,7 %
Tyytyväisyys verkkopalveluihin (1-5) | 4,1 | 4 | 4,1 | 4,1
Yhteiskunnallinen vaikuttavuus: Palvelujen saatavuuden vahvistaminen palvelukumppanien kautta
Yhteistyökirjastojen lukumäärä, kunnat/toimipisteet | 309/482 | 309/489 | 309/494 | 283/495
Sopimuksen tehneiden kirjastojen aktiivisuus: niiden kirjastojen osuus, jotka rekisteröineet asiakkaita | 76 % | 76,3 % | 79 % | 77 %
Yleisten kirjastojen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus | 51,5 % | 48,4 % | 50 % | 50 %
Sopimuksen tehneiden oppilaitosten aktiivisuus: niiden oppilaitosten osuus, jotka rekisteröineet asiakkaita | 57,1 % | 54,2 % | 49 % | 45 %
Koulujen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus | 17,6 % | 15,2 % | 15 % | 15 %
Yhteistyökirjastojen lukumäärä: korkeakoulukirjastot | 35 | 40 | 40 | 33¹
Sopimuksen tehneiden korkeakoulukirjastojen aktiivisuus: niiden kirjastojen osuus, jotka rekisteröineet asiakkaita | 92,5 % | 95 % | 93 % | 97 %
Korkeakoulujen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus | 36,6 % | 31,4 % | 30 % | 29 %
Henkisten voimavarojen hallinta
Henkilötyövuodet | 42,19 | 43,67 | 46,4 | 47,1
Työtyytyväisyys (1-5) | 3,59 | 3,61 | 3,80 | 3,51

Tuotokset ja laadunhallinta

Kirjahankintojen määrä pidettiin korkeana, vaikka määräraha ei kasvanut. Myös valmishankintojen ja yhteistuotantojen osuus pysyi miltei samalla tasolla.

Saavutettavan julkaisemisen suositusten neuvonnan ja koulutusten kysyntä vaihtelee vuosittain. Se lisääntyi runsaat 33 % vuodesta 2023 vuoteen 2024. Vuosien mittaan tietoisuus saavutettavuudesta on lisääntynyt, ja Celian asiantuntijapalveluiden fokusta on voitu kohdentaa uudelleen erityisesti kustantajien suuntaan.

Palveluita säännöllisesti käyttävien lasten ja nuorten osuus osoitti hienoista nousua vuodesta 2023 vuoteen 2024. Oppimateriaalitoimitusten määrä puolestaan väheni vuosien 2021–2024 aikana. Tämä oli strategian mukainen tavoite, joka tähtää oppimateriaalikustantajien ja vastaavien julkaisijoiden sekä opettajien tukemiseen ja ohjaamiseen.

Toiminnallinen tehokkuus

Vuonna 2021 toteutetun asiakasrekisterin läpikäynnin jälkeen asiakasmäärä lähti uuteen kasvuun. Asiakkaiden määrä palveluiden piirissä kasvoi vuosien 2021–2022 välillä, mutta laski hieman vuodesta 2023 vuoteen 2024. Uusien asiakkaiden määrä väheni hieman vuosien 2021–2024 välillä, mutta toisaalta verkkoasiakkaiden osuus kaikista henkilöasiakkaista kasvoi jatkuvasti vuosien 2021–2024 välillä. Myös verkkolainauksen osuus kokonaislainauksesta kasvoi jatkuvasti, ja lainauspalveluiden kokonaiskäyttö kasvoi vuosien aikana.

Yhteiskunnallinen vaikuttavuus

Verkkolainaajien osuus yli 65-vuotiaista kasvoi merkittävästi vuosien 2021–2024 välillä. Asiakkaiden tyytyväisyys verkkopalveluihin pysyi pääosin ennallaan.

Yhteistyökirjastojen lukumäärä kasvoi vuosien 2021–2024 välillä, mutta aktiivisuudessa oli pientä laskua vuonna 2024. Yleisten kirjastojen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus vaihteli, ja oli vuosina 2023–2024 samalla tasolla eli 50 %.

Sopimuksen tehneiden oppilaitosten ja koulujen aktiivisuus väheni vuosien 2021–2024 aikana. Koulujen kautta asiakkaiksi tulleiden käyttäjien aktiivisuus, n. 15 %, on pysynyt tasaisena vuosina 2022–2024. Celian tuottaman äänioppimateriaalin vähentyminen on osaltaan vaikuttanut aktiivisuuteen.

Korkeakoulujen lukumäärä ja aktiivisuus ovat pysyneet korkealla tasolla, vaikka asiakkaiden aktiivisuus onkin ollut hieman laskusuuntainen vuosina 2021–2024. Toisaalta myös korkeakoulukirjastojen omien aineistojen saavutettavuus on kehittynyt vuosien mittaan huomattavasti Celian tuella.

Henkisten voimavarojen hallinta

Henkilötyövuodet kasvoivat 11,64 % vuosien 2021–2024 välillä, mutta työtyytyväisyyden pitkä nousu päättyi vuonna 2024. Syynä saattoi olla organisaatiomuutoksen aiheuttama epävarmuus ja työkuorman kasvu.

1. Määrän pudotus johtuu siitä, että palvelusopimuksissa siirryttiin vuonna 2024 korkea-koulukohtaisiin palvelusopimuksiin. Aiemmin sopimus tehtiin jokaisen kampuskirjaston tai toimipisteen kanssa erikseen.

8 Tilinpäätösanalyysi

Rahoituksen rakenne

Saavutettavuuskirjasto Celian toiminta rahoitettiin toimintamenomäärärahoilla (momentti 29.01.13), jota oli kertomusvuoden talousarviossa 5 750 000 euroa. Vuodelta 2023 siirtyi toimintamenomäärärahoja kertomusvuodelle käytettäväksi 735 419 euroa, joten yhteensä kertomusvuonna käytettävissä oli 6 485 419 euroa.

Talousarvion toteutuminen

Toimintamenojen käyttö muodostui vuoden 2024 talousarvion määrärahoista, vuodelta 2023 siirtyneistä toimintamenomäärärahoista sekä bruttotuloista. Bruttotulot kasvoivat 494 % vuodesta 2023, 10 409 eurosta kertomusvuoden 61 835 euroon. Kuitenkin vain 4 924 euroa oli varsinaista tuloa viraston maksullisesta toiminnasta, ja loput olivat Apteekkari Ester Fagerlundin rahaston myyntituloja.

Vuonna 2024 rahaa käytettiin yhteensä 6 049 826 euroa. Toimintamenoista 51,7 % muodostui henkilöstökuluista, jotka sisälsivät ennakkopidätyksen alaiset palkat ja niihin verrattavat kulut sekä välittömästi palkan perusteella määräytyvät kulut kuten sosiaaliturvamaksut, pakolliset ja vapaaehtoiset henkilövakuutusmaksut sekä eläkekulut. Toinen suuri menoerä oli palveluiden ostot, joihin käytettiin 40 %. Muut menot muodostuivat vuokrista, muista ostoista ja muista kuluista.

Vuodelle 2025 toimintamenomäärärahaa siirtyi 435 592 euroa. Määrärahalla on aikaisempina vuosina rahoitettu erilaisia kehittämishankkeita, mutta valtionhallinnon tuottavuusohjelmasta aiheutuvien leikkausten takia määräraha on ohjattava kokonaisuudessaan viraston perustoiminnan ylläpitämiseen.

Apteekkari Ester Fagerlundin rahaston tilanne näkyy tilinpäätöksen liitteessä 13: taseeseen sisältyvät rahastoidut varat, jonka mukaan rahaston varallisuus oli 334 578,69 euroa 31.12.2024. Rahaston varsinainen tilinpäätös tehdään erikseen.

9 Sisäinen valvonta

Sisäisen valvonnan arviointi- ja vahvistuslausuma

Saavutettavuuskirjasto Celian johto on valtion talousarviosta annetun lain (423/1988) 24 b §:n mukaisesti vastuussa viraston sisäisen valvonnan järjestämisestä sekä sisäisen valvonnan asianmukaisuudesta ja riittävyydestä.

Saavutettavuuskirjasto Celian sisäisessä valvonnassa ja riskienhallinnassa on kyse menettelyistä, joilla pyritään varmistamaan kohtuullisessa määrin se, että

Saavutettavuuskirjasto Celian toiminnassa noudatetaan lakia, ohjeita ja määräyksiä sekä hyvän hallinnon vaatimuksia,

Saavutettavuuskirjasto Celian hallussa oleva omaisuus säilyy ja sitä hoidetaan hyvin,

Saavutettavuuskirjasto Celian toiminta ja varojen käyttö on tuloksellista,

toiminnasta ja taloudesta ovat saatavilla tuloksellisen johtamisen edellyttämät tiedot ja että näitä tietoja myös hyödynnetään johtamisessa,

toiminnasta ja taloudesta sekä tuloksellisuudesta raportoidaan oikeat ja riittävät tiedot.

Sisäisen valvonnan ja riskien hallinnan vastuista ja järjestelyistä määrätään opetus- ja kulttuuriministeriön kirjanpitoyksikön taloussäännössä sekä Saavutettavuuskirjasto Celian johtokunnan 1.6.2007 vahvistamassa sisäisen valvonnan ohjesäännössä sekä viraston työjärjestyksessä.

Ohjesäännössä määrättävät sisäisen valvonnan menettelyt ja järjestelyt kattavat viraston tehtävät, ja ohjesääntöä noudatetaan virastossa ja sen vastuulla olevissa itse hoidetuissa tai ulkoistetuissa tehtävissä. Sisäisellä valvonnalla ja riskienhallinnalla varmistetaan, että virastossa toteutetaan sen talouden ja toiminnan laajuuteen ja sisältöön sekä niihin liittyviin riskeihin nähden asianmukaiset menettelyt. Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan käytännön järjestelyistä vastaavat johtaja ja johtoryhmä. Hallintopalvelut toimivat tukena ja kehittävät valvonnan toimintoja ja menettelyjä yhdessä johtajan ja johtoryhmän kanssa.

Toiminnan riskejä tunnistetaan ja arvioidaan osana tulossopimuksen arviointia, toiminnan ja talouden suunnittelua, kehittämistä ja tietohallintoa, valmiussuunnittelua ja työsuojelua. Sisäistä valvontaa toteutetaan myös johtamisprosesseissa, johtoryhmätyöskentelyssä, vastuualueiden säännöllisessä raportoinnissa sekä riskienhallinnan prosessissa.

Vuonna 2024 Celia jatkoi kyber- ja digiturvaan sekä tietohallintolakiin liittyvien tehtävien toteuttamista. Riskienhallinnan kehittäminen oli asetettu tulostavoitteeksi tulossopimuskaudelle 2024–2027. Riskienhallintatoimintoa uudelleenorganisoitiin ja vastuita tarkennettiin. Politiikat, prosessit ja toimintamallit käytiin läpi, päivitettiin ja käynnistettiin tiimien säännöllinen riskienhallintatoiminta osana päivittäistä työtä. Kehityskohteina tunnistetiin tarve kehittää viraston GDPR-käytäntöjä sekä dokumentaatiota.

Saavutettavuuskirjasto Celian sisäisen valvonnan tilaa on vuoden aikana arvioitu valtionhallinnon yleisohjeiden, opetus- ja kulttuuriministeriön tulosneuvottelun sekä sisäisen tarkastuksen mukaisesti. Näiden mukaan Saavutettavuuskirjasto Celian sisäisen valvonnan arvioidaan olevan toiminnan laajuuteen ja laatuun nähden asianmukaisella tasolla.

Arviointien tulokset

KPMG oy toteutti Saavutettavuuskirjasto Celian tietoturvallisuuden kypsyysarvioinnin syksyn 2024 aikana. Tarkastuksen yhteenvetona voidaan todeta, että Celian kypsyystaso tietoturvallisuuden eri osa-alueilla on pääosin toistettavalla tasolla. Celian johto tunnistaa tietoturvan merkityksen organisaation kokonaisturvallisuuden kannalta. Celialla on resursoitu tietohallintovastaava tietoturvasta vastaavaksi. Tietoturvaa on dokumentoitu, mutta dokumentaation ylläpitoa on syytä kehittää.

Yhteenveto havaituista väärinkäytöksistä

Saavutettavuuskirjasto Celiassa ei tilikaudella 2024 havaittu väärinkäytöksiä.

10 Pistekirjoituksen neuvottelukunnan toimintakertomus 2024

Neuvottelukunnan jäsenet

Saavutettavuuskirjasto Celian nimittämät neuvottelukunnan jäsenet kaudelle 2023–2026:

Tessa Bamberg, Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf

Susanna Hannu, Suomen kuurosokeat ry

Tiia Immonen, Näkövammaiset lapset ry

Marjo Kauttonen, Saavutettavuuskirjasto Celia

Iiro Nummela, Näkövammaisten liitto ry

Tuija Piili-Jokinen, Oppimis- ja ohjauskeskus Valteri

Maria Rutenberg, Ammattiopisto Live

Näkövammaisten liiton edustaja Eeva-Liisa Koskinen luopui neuvottelukunnan jäsenyydestä ja puheenjohtajuudesta 30.6.2024. Näkövammaisten liiton edustajaksi nimitettiin 1.7. lähtien palvelupäällikkö Iiro Nummela. Puheenjohtajan tehtävää Koskisen poissaolon aikana hoitanut Marjo Kauttonen jatkaa puheenjohtajan tehtävässä edelleen.

Toimintavuosi 2024

Pistekirjoituksen neuvottelukunta kokoontui vuoden 2024 aikana kahdeksan kertaa. Kokoukset pidettiin Teamsissa lukuun ottamatta 23.1. pidettyä kokousta, joka pidettiin hybridikokouksena Iiris-talossa Helsingissä.

Neuvottelukunnan julkaisut

Neuvottelukunnan julkaisuja tilattiin vuonna 2024 yhteensä 135 kpl (vuonna 2023: 124 kpl). Eniten tilauksia sai kaksi opasta: Lukemisen iloa tilattiin 9 kpl ja Alkupiste-opasta yhteensä 97 kpl. Celianetistä on lainattavissa pisteillä myös kolme neuvottelukunnan vuonna 2019 laatimaa pistelukemistoa.

Muu toiminta

Kaikissa Pohjoismaissa on todettu olevan erilaisia haasteita liittyen esimerkiksi näkövammaisten käyttämiin apuvälineisiin, sopivien pisteopettelumateriaalien löytämiseen ja ylipäänsä pistekirjoituksen opetuksen saatavuuteen. Neuvottelukunta aloitti pisteiden opettamiseen liittyvien ongelmien kartoittamisen Suomessa tähtäimenään luoda pistekirjoituksen opetukseen liittyvä strategia. Neuvottelukunta pyysi 26.3. kokoukseen vieraakseen Annika Tyynysniemen Näkövammaisten liiton oikeuksienvalvonnasta kertomaan lasten ja nuorten tilanteesta em. asioiden suhteen.

Pohjoismailla on yhteisiä STEM-aineisiin (science, technology, engineering, mathematics) ja matematiikan saavutettavuuteen korkeakoulutasolla liittyviä projekteja. Suomesta yhteistyössä vahvimmin on mukana Saavutettavuuskirjasto Celia. Vuonna 2024 Celiassa päivitettiin kuuden pisteen Liblouis-pistemerkkitaulukkoa, ja kahdeksan pisteen taulukon päivittämistarpeista keskusteltiin neuvottelukunnan ja Celian kesken.

Pistekirjoituksen neuvottelukunta julkaisi kesäkuussa lausunnon luonnoksesta hallituksen esityksestä eduskunnalle laiksi perusopetuslain muuttamisesta ja siihen liittyvistä laeista. Neuvottelukunta otti lausunnollaan kantaa Oppimis- ja ohjauskeskus Valterin ja etenkin Onerva-koulun rooliin näkövammaisten oppilaiden lähikouluperiaatteen toteutumisen tukijana ja näkövammaisten opettamiseen liittyvän osaamisen varmistajana.

Pohjoismainen neuvottelukuntien kokous

Suomen neuvottelukunta järjesti pohjoismaisten pistekirjoituksen neuvottelukuntien kokouksen Iiris-talossa Helsingissä 9.–10. lokakuuta. Suomen neuvottelukunnasta kokoukseen osallistuivat Helsingissä Iiro Nummela, Tuija Piili-Jokinen, Maria Rutenberg ja Marjo Kauttonen. Susanna Hannu osallistui kokoukseen etänä. Paikan päällä osallistujia oli Suomen lisäksi Ruotsista, Norjasta ja Tanskasta. Islannin neuvottelukunta osallistui kokoukseen kokonaan etänä, kun taas Norjan neuvottelukunta osallistui kokoukseen kokonaisuudessaan paikan päällä Helsingissä.

Yhteensä kaksipäiväiseen kokoukseen osallistui paikan päällä kumpanakin päivänä 36 henkilöä. Kokouksen ensimmäisenä päivänä etäosallistujia oli 11. Kokouksen toisen päivän ohjelma oli avoin kaikille kiinnostuneille, ja tuolloin etäosallistujia oli 24.

Päivien aikana kuultiin puheenvuoroja muun muassa pistekirjoituksen etäopettamisesta, pistenuoteista, matematiikkaan keskittyvän STEM-projektin kuulumisista sekä erilaisista materiaaleista pisteiden opettelussa. Muiden Pohjoismaiden edustajia kiinnostivat myös koskettelukirjat ja Celian tuottamat teemalliset taktiilipaketit.