CELIA					
NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTO			16.10.2007							

Toiminta- ja taloussuunnitelma on hyväksytty Näkövammaisten kirjaston 
johtokunnan kokouksessa 16.10.2007

TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2009-2012

1  Tausta					2
1.1.  Lähtökohdat				2
1.2. Hallitusohjelman toteuttaminen			2	

2   Toimintaympäristön muutokset			4

3     Näkövammaisten kirjaston strategia		7
3.1.  Kirjaston toiminnan tarkoitus ja toiminta-ajatus		7
3.3.  Strategiset painopisteet 2009 – 2012		9

4  Perussuunnitelma				9

4.1.  Oppimateriaalipalvelut			10		
4.2.  Kirjastopalvelut				13
4.3.  Asiantuntijapalvelut				17
4.4.  Hallinto- ja tukitoiminta. IT			19

5  Kehittämishankkeet				21		

6 Tuottavuus- ja taloussuunnitelma			24

	

     				                                                                          					
Taloussuunnitelman taulukot 
1.  Määrälliset vaikuttavuustavoitteet 2009-2012			
2.  Määrärahatarve 2009-2012			
3.  Kustannus- ja tuottavuuskehitys 2004-2006 			
	
Liitteet: 
Liite 1. Kirjaston verkkopalvelut (kaksi suunnittelukuvaa)
Liite 2. Rakenteisten dokumenttien tuotantoympäristö  

													2	
1.  TAUSTA

1.1.	Lähtökohdat

Näkövammaisten kirjaston strategia pohjautuu opetusministeriön strategioihin, hallitusohjelmaan, hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmaan sekä tuottavuusohjelmaan. 

Opetusministeriön toimialan strategisia avainalueita ovat olleet:

-	koulutuksellisen ja kulttuurisen tasa-arvon turvaaminen
-	henkisen kasvun ja oppimisen edistäminen
-	osallisuuden ja osallistumisen mahdollisuuksien lisääminen
-	yhteiskunnan sivistyksellisen ja taloudellisen kilpailukyvyn tukeminen
-	monipuolinen kansainvälinen vaikuttaminen
-	toimialan tuloksellisuuden parantaminen

Opetusministeriö on määritellyt Näkövammaisten kirjaston keskeisiksi painopistealueiksi  
-	digitaalisen Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönoton 
-	digitaalisen kirjaston perustan rakentamisen verkkopalveluiden edelleenkehittämiseksi
-	kirjatuotannon uudistamisen 
-	verkostomaisen toimintatavan vahvistamisen
-	tuottavuusohjelman toteuttamisen 
-	palveluiden käytön lisäämisen 

Uudistusten tavoitteena on varmistaa kirjaston kyvykkyys palvella kasvavaa asiakaskuntaa väestön ikääntyessä sekä kaikkia palveluun oikeutettuja.  Kehittämistyön painopisteenä on tähän asti ollut kirjastopalveluiden (kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden)  uudistaminen ja kehittäminen sekä analogisen kokoelman digitointi.  Kehitystyön tuloksena kirjastosta annettujen lainojen määrä lisääntyi vuonna 2006 30 % ja vuonna 2007 lainauksen odotetaan lisääntyvän edelleen merkittävästi.

Oppikirjapalveluiden ja kirjatuotannon kehittäminen on jäänyt vähemmälle huomiolle Daisy-äänikirjaa ja äänikirjamyyntiä lukuun ottamatta.   Oppikirjapalveluiden ja kirjatuotannon kehittäminen ovatkin toiminnan painopisteitä seuraavalla nelivuotiskaudella verkkopalveluiden ja palveluiden käytön lisäämisen lisäksi. 

1.2.	Hallitusohjelman toteuttaminen

Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen ohjelma (19.4.2007) määrittelee ne painopisteet, joita myös Näkövammaisten kirjasto omalla toiminnallaan toteuttaa.  Hallitusohjelman linjauksia, jotka ohjaavat kirjaston toimintaa, ovat ainakin seuraavat:

Koulutuspolitiikka
-	hallitus turvaa tasapuoliset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen
-	ryhdytään toimiin koulutuksen keskeyttämisen vähentämiseksi
-	verkko-opetuksen kehittämistä ja oppilaitosten tietoyhteiskuntahankkeita tuetaan
-	jokaiselle perusopetuksen päättävälle nuorelle turvataan koulutuspaikka sekä riittävä opintojen ohjaus ja tukitoimet
-	varmistetaan integroinnin riittävät tukitoimet. Erityiskoulut ja –luokat säilytetään vaihtoehtoina

						3
Perusopetus
-	perusopetuksen voimavaroja vahvistamalla ehkäistään ja lievennetään lasten ja nuoren syrjäytymistä. Tavoitteena on ryhmäkokojen pienentäminen sekä tuki- ja erityisopetuksen … vahvistaminen

      Toisen asteen koulutus
-	uutta teknologiaa käytetään lukioissa laajasti
-	erityisoppilaitosten toimintaa vahvistetaan

Kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopolitiikka
Kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopolitiikkaa kehitetään koko maassa tavoitteena alueellinen ja sukupuolten välinen tasa-arvoisuus ja hyvä saavutettavuus.  Tuetaan kansalaisten osallisuutta ja yhteisöllisyyttä vahvistavaa toimintaa etenkin erityisryhmien osalta.  

Kulttuuripolitiikalla tuetaan taiteen ja kulttuuriperinnön monimuotoisuutta, kulttuurilaitoksia, eri väestöryhmät ja alueet kattavien palvelujen toteuttamista, luovuuden kehittymistä, kansalaistoimintaa sekä taloudellista kasvua.

Parannetaan tekijänoikeuslainsäädännön ja tekijänoikeusjärjestelmän toimivuutta.

Vahvistetaan kirjastojen roolia lähipalveluina ja kansalaisten oppimisen, tietohuollon ja kulttuurin monipalvelujärjestelmänä.  

Lasten ja nuorten kulttuuritoiminnan, taidekasvatuksen ja turvallisen mediaympäristön edellytyksiä parannetaan.

Liikenne- ja viestintäpolitiikka
-	erityistä huomiota kiinnitetään julkisen sektorin palvelurakenteiden asiakaslähtöiseen uudistamiseen tieto- ja viestintätekniikkaa laajamittaisesti hyödyntämällä sekä toimintamalleja uudistamiseen.  Laaditaan toimintaohjelma tietoyhteiskuntastrategian käytännön toteutukseen
-	hallitus parantaa nopeiden yhteyksien saatavuutta edistämällä valokaapelien ja langattomien verkkojen rakentamista
-	helppokäyttöistä sähköistä tunnistamista koskevaa lainsäädäntöä uudistetaan
-	hallitus toteuttaa laajan kokeiluhankkeen, jonka tavoitteena on, että jokaisella peruskoululaisella on oppimisen keskeisenä välineenä käytössään oppilaskohtainen tietokone. Hanke toteutetaan ja rahoitetaan yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa

Hyvinvointipolitiikka
-	vammaisten oikeudenmukaisen aseman turvaamiseksi laaditaan vammaispoliittinen ohjelma, jossa linjataan seuraavien vuosien vammaispolitiikan keskeiset toimenpiteet.  Jatketaan vammaispalvelulain ja erityishuoltolain yhdistämistä
-	kehitetään vammaisten henkilökohtaista avustajajärjestelmää vaiheittain.  Kunta- ja palvelurakenneuudistukseen liittyen vahvistetaan vammaispalvelujen rahoitusta sekä kehitetään palvelujen järjestämis- ja tuottamistapoja vammaisten yhdenvertaisuuden toteutumiseksi.  Tuetaan vammaisten henkilöiden aktiivista osallistumista yhteiskuntaan ja työelämään
-	hallituksen tavoitteena on esteetön yhteiskunta, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä esteettömyyteen tietoyhteiskunnassa, mm. hyödyntämällä uusia mahdollisuuksia turvata palveluja vammaisille.

Hallitusohjelma painottaa koko työikäisen väestön panoksen saamista työelämän käyttöön, koska työikäisen väestön määrä on supistumassa.  Tähän tähtäävät osaltaan myös monet koulutuspoliittiset linjaukset, jotka ottavat huomioon syrjäytysmisvaarassa ja koulutuksen keskeyttämisvaarassa olevat henkilöt.  

						4

Kirjasto haluaa tässä yhteydessä korostaa, että erityisryhmien panosta työelämässä ei saa unohtaa.  Koulutuksen tukipalveluihin kuuluvilla oppimateriaalipalveluilla on merkittävä rooli  erityisryhmien koulutuksen onnistumisessa.  Erityisryhmien oppimateriaalipalveluille on huomattavasti enemmän tarvetta kuin kirjasto tässä toiminta- ja taloussuunnitelmassa on resurssoinut.  

Kirjaston toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää edelleen rajoituksia oppikirjojen tuottamiselle kaikkien vammaisten ja lukihäiriöisten henkilöiden tarpeisiin.  Jos rajoitukset poistetaan, kasvaisi tuotettavien oppikirjojen määrä jopa 50 – 300 % ja  voimavaratarve lisääntyisi vastaavasti.  Suomessa julkaistaan vuosittain n. 2 500 uutta oppikirjaa uudet painokset mukaan luettuna (ks. Suomen kustannusyhdistyksen vuositilasto).  Jos otetaan huomioon vain uutuudet, on vuosittain julkaistavien kirjojen määrä n. 900 nimekettä.  Celia-kirjasto tuottaa vuosittain n. 550 - 600 uutta oppikirjanimekettä saavutettavaan muotoon, joten Celian oppikirjapalveluiden lisärahoituksen tarve on ainakin 50 % eli 600 000 euroa.

2.  TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSET

Väestön ikärakenne muuttuu ja palveluiden kysyntä kasvaa
Väestön ikääntymisestä aiheutuva heikkonäköisten henkilöiden määrän lisääntyminen lisää jatkuvasti myös saavutettavassa muodossa olevien aineistojen kysyntää.  Niinikään lukihäiriöisten henkilöiden taholta tullut kysyntä on lisääntynyt 2000-luvulla.

Missä määrin palvelujen laajentaminen onnistuu toimintakaudella 2009-2012 on riippuvaista siitä, saako kirjasto kehittämistyön tuloksena syntyneet tuottavuushyödyt käyttöönsä ja mitkä ovat kirjaston mahdollisuudet saada uutta rahoitusta palveluiden lisäämiseen ja uusien palveluiden kehittämiseen jatkossa.

Asiakastarpeet eriytyvät
Palveluiden kysynnän lisääntyessä eriytyvät myös asiakkaiden palvelutarpeet.   Kirjaston palveluilla on perinteisesti ollut kaksi eri kohderyhmää: toisaalla oppikirjoja tilaavat tahot, toisaalla kauno- ja tietokirjallispalveluja tarvitsevat asiakkaat.  

Asiakaskunnan laajetessa näiden asiakasryhmien tarpeet eriytyvät edelleen riippuen mm. asiakkaiden elämäntilanteesta.  Esim. aktiiviset omatoimiasiakkaat ja aktiiviset seniorit odottavat kirjastolta erilaisia palveluja kuin vakavasti toimintaesteiset asiakkaat.  Suuri ryhmä ovat ne asiakkaat, jotka haluavat henkilökohtaista lainauspalvelua ja heille eri menettelyin valittuja krijoja.  
	
Tulevaisuuden asiakasta ei voida leimata vain äänikirjan lainaajaksi, vaan hänellä voi olla samanaikaisesti monenlaisia tarpeita. Tulevaisuuden asiakas  ei välttämättä  halua rekisteröityä usean eri kirjaston asiakkaaksi, vaan haluaa, että palvelut toimivat yhdellä rekisteröitymisellä halusipa hän äänikirjan, musiikkiäänitteen tai videon -  tai korkeakoulun opinnäytteen.  
	
Asiakkaiden päätelaitevarustus vaihtelee myös tulevaisuudessa.  Kun osalla asiakkaista voi olla monipuolinenkin päätelaitteisto käytettävissään erilaisine langattomine laitteineen ja valmiudet erilaisten verkkopalveluiden käyttöön, on osalla asiakkaista kenties vain Daisy-soitin.  Lisäksi on nousemassa kasvava joukko asiakkaita, jotka haluavat sisällön useaan eri päätelaitteeseen.

Tulevaisuuden asiakas on entistä useammin myös muu kuin loppuasiakas, esim. yleinen kirjasto, korkeakoulukirjasto, koulu, kunnan oppimateriaalikeskus, hoivakoti, asiakkaan asioiden hoitaja (erityisopettaja, omaishoitaja), mikä edellyttää, että kirjaston on hallittava erilaiset asiakkuuden roolit.

Tulevaisuuden  toimintaympäristö asettaa kirjastolle haasteen rakentaa eri asiakasryhmien tarpeiden mukaiset palvelumallit yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.  Tulevaisuus haastaa kirjaston kaikessa kehittämistyössään varautumaan myös päätelaiteriippumattomiin ratkaisuihin. 

						5

Haasteena onkin tunnistaa kaikki ne mahdollisuudet, jotka saatavuusongelman poistuminen digitaalisten aineistojen myötä antaa sekä hallita useita eri formaatteja ja verkostoja.  	

Syrjäytymisen ehkäiseminen haastaa kehittämään opetuksen tukipalveluita 
Opetustoimen hallinnonalalla panostus erityisopetukseen ja syrjäytymisen ehkäisyyn lisää myös erityisopetuksen tukipalveluiden, kuten oppikirjapalveluiden, kysyntää.  Kysyntäpaineita on odotettavissa paitsi peruskoulutasolta, myös toisen asteen ammatillisen opiskelun suunnalta sekä opetusministeriön ESOK-hankkeen (esteetön opiskelu korkea-asteella) seurauksena myös korkea-asteelta. 

Lukihäiriöisten määrän lisääntyminen ohjaa kirjastoa kehittämään oppikirjatuotantoaan ja laajentamaan palveluitaan.

Lukihäiriöiset henkilöt muodostavat suuren potentiaalisen asiakaskunnan kirjaston oppikirjapalveluille.   Kirjaston oppikirjapalveluiden asiakasrekisterissä on tällä hetkellä noin 700 lukihäiriöistä, kun esim. Norjassa Utdannigsdirektoratetin maksullisia äänikirjapalveluita käyttää 5 400 lukihäiriöistä asiakasta.
 	
Lukihäiriöisten asiakkaiden palvelu Celia-kirjaston oppikirjapalveluissa helpottui vuonna 2006, kun uusi tekijänoikeuslaki tuli voimaan ja kirjasto saattoi käynnistää äänittämiensä oppikirjojen myynnin kaikkien lukemisesteisten koululaisten käyttöön. 

Uusien oppikirjojen äänittäminen tapahtuu resurssisyistä kuitenkin edelleen vain näkövammaisten tarpeisiin.  Oppikirjavalikoiman lisääminen niin, että myös lukihäiriöisten tarpeisiin voitaisiin tehdä äänityksiä, edellyttää  lisävoimavaroja.  

Oppikirjapalveluiden laajentaminen ei voi tapahtua kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden kustannuksella, minkä vuoksi kirjasto pitää strategiassaan tärkeänä ohjata opetusministeriön koulutus- ja tiedepuolen rahoitusta kirjaston oppikirjapalvelujen laajentamiseen.

Oppimateriaaleihin liittyvien erilaisten tukipalveluiden tarve (vrt. Speciapedagogiska institutet Ruotsissa) sekä verkostoituminen korkeakoulukirjaston ja muiden toimijoiden kanssa on myös syytä ottaa tarkasteluun toimintakaudella.   

Saavutettava yhteiskunta, tulevaisuus ja verkottuminen tarvitsee asiantuntijoita
Näkövammaisten kirjaston kehittämistyössä on edetty kiireellisyysjärjestyksessä uudistamalla volyymiltaan suurin palvelu eli kauno- ja tietokirjallisuuden äänikirjapalvelu.  

2010-luvulle tultaessa painopiste on oppikirjapalveluiden ja asiantuntijuuden vahvistamisessa. 

Jotta kirjasto pystyy tukemaan saavutettavan ja integraatioon perustuvan yhteiskunnan rakentamista ja jotta se pysyy itse kansainvälisen kehityksen kärjessä niin saavutettavan tietoyhteiskunnan,  Daisy-teknologian, päätelaiteriippumattoman maailman ja yhä laajenevan tietotekniikan hyödyntämisen kysymyksissä kuin perinteisen pistekirjoituksen, taktiilimaailman tai erityispedagogiikan alueella, kirjaston on voitava lisätä osaamistaan ja resurssejaan asiantuntijuuden vahvistamiseksi.  Tämä on kirjaston keskeinen haaste 2010-luvulla eikä sitä ole mahdollista ratkaista vain ”keräämällä osaamispääomaa” verkottumalla. 

Valtionhallinnon tuottavuushankkeet ja talous
Kirjaston toimintaympäristöön vaikuttavat myös valtionhallinnon tuottavuustavoitteet.  

						6

Kirjasto pystyy toteuttamaan tuottavuusohjelmassa sille osoitetut säästöt, mutta ei kykene sille osoitetuilla kehyksillä saavuttamaan tässä toiminta- ja taloussuunnitelmassa mainittuja kaikkia tavoitteita.  Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisärahoitusta.  

Kirjaston lainaus on vuodenvaihteessa 2007/2008 yli 70 % suurempi kuin kaksi vuotta sitten.  Tuottavuushankkeesta (Daisy-omakirjalainauksen käyttöönotto) syntyneet postimaksusäästöt ohjautuvat kasvaneen lainauksen postituskuluihin.

Katso lähemmin luku 6 Tuottavuus- ja taloussuunnitelma.

Tieto- ja viestintätekniikan kehittyminen
Palveluiden kysynnän kasvun lisäksi Näkövammaisten kirjaston toimintaympäristöön vaikuttaa tieto- ja viestintätekniikan voimakas kehittyminen.  Kehittyneen digitaalitekniikan avulla on mahdollista palvella tehokkaasti ja laadukkaasti kasvavaa asiakaskuntaa.

Tts-kausi on voimakasta äänikirjojen verkkojakeluun siirtymisen aikaa, ja verkkopalveluiden kehittäminen onkin merkittävin kirjastopalvelut-linjan hankkeista 2008-2010.   Verkkojakelu edellyttää, että markkinoille saadaan Daisy-verkkokuuntelulaitteita, sillä vain osalla  kirjaston asiakaskuntaa on tietokone käytettävissään. 

Tekijänoikeuslaki 
Uusi tekijänoikeuslaki vaikuttaa oleellisesti kirjaston toimintamahdollisuuksiin tietoyhteiskunnassa.   Vuonna 2006 voimaan tullut uusi tekijänoikeuslaki on huomattava parannus verrattuna aiempaan tekijänoikeuslakiin, mutta asettaa kuitenkin ongelmallisia rajoituksia, jotka liittyvät digitaalisten äänitteiden jakeluun ja myyntiin lukemisesteisten käyttöön. 

Uusi tekijänoikeuslaki jättää korvauksen piiriin sellaiset äänikirjat, jotka jäävät kirjaston asiakkaalle pysyvästi.  Näin ollen kirjaston tuottamien DAISY-äänikirjojen jakelu cd-levyillä tai välittäminen verkon kautta lukemisesteisille oikeuttavat korvaukseen, jos kirja jää asiakkaalle pysyvästi.  Kirjasto on selvittänyt mahdollisuutta tulkita uutta tekijänoikeuslakia niin, että asiakas sitoutuu hävittämään saamansa cd-levyt, jolloin korvausoikeutta ei syntyisi.  

Mikäli tämä tulkinta ei osoittaudu oikeaksi, aiheutuu digitaalisten äänikirjojen jakelusta uusia kustannuksia, joita kirjaston rahoituspohjassa  ei ole otettu huomioon. 

Myös äänikirjojen myynti erityisryhmien käyttöön -  vaikka se tapahtuisi hyvinkin subventoidulla hinnalla ja ilman voiton tavoittelua  - oikeuttaa korvaukseen.   Kirjasto on neuvotellut sopimuksen äänitettyjen oppikirjojen myynnistä Sanasto ry.n kanssa. 

Ns. kaupallisten äänikirjojen  -  tai esim. Yleisradion kuunnelmien  -  digitointi tai saattaminen Daisy-formaattiin ja omakirjalainauksen piiriin ei myöskään ole mahdollista ilman sopimusta.  Näitäkin neuvotteluja kirjasto on käynnistänyt syksyllä 2005 samoin kuin neuvotteluja Ruotsista ostettujen Daisy-äänikirjojen saattamisesta omakirjalainauksen piiriin.  Sopimuksia ei kuitenkaan vielä ole.  

Tilanne aiheuttaa sen, että Näkövammaisten kirjaston on vaikea toimia ”täyden palvelun talona”, jonka digitaalinen kokoelma kattaisi myös markkinoilta saatavan äänikirjamateriaalin.   Tällöin ainoana keinona on nähdä kirjaston digitaalinen kokoelma täydentävänä palveluna muualta  -  esim. kirjastoista  -  saataville palveluille.  

Ikääntyvä henkilöstö ja kirjaston muutospaineet
Toiminnan kehittämisen aiheuttama jatkuva muutos sekä palveluiden kysynnän kasvu eivät voi olla aiheuttamatta  muutos-, palvelu- ja osaamispaineita henkilöstölle ja johtamiselle samaan aikaan, kun henkilöstövoimavarat ovat rajalliset ja henkilöstö ikääntyy. Toimintakaudella vanhuuseläkeiän 

						7

saavuttaa 15 % työntekijöistä, mukana useita esimiehiä ja asiantuntijoita.  Organisaatiouudistus, jossa mm. perustettiin uusi lähiesimiestaso, toteutettiin 2006.  Haasteena on ottaa muutos hallintaan ja edistää muutoksessa jaksamista ja osaamista sekä onnistua uusien työntekijöiden rekrytoinnissa työmarkkinoilta. 

3. NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTON STRATEGIA

Toiminta-ajatus 
Näkövammaisten kirjaston toiminta-ajatuksena on antaa näkövammaisille ja muille lukemisesteisille  mahdollisuus tiedonsaantiin, opiskeluun, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen ja virkistykseen.  Tavoitteeseen päästään tuottamalla ja tarjoamalla käyttöön asiakaslähtöistä erityisaineistoa ja asiantuntijapalveluja.

Kirjaston asiakaskunta koostuu sokeista, heikkonäköisistä, kuurosokeista, lukihäiriöisistä, kehitysvammaisista, afaatikoista, lihastautia sairastavista ja muista henkilöistä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi lukea tavallisia kirjoja.  Näkövammaisia arvioidaan olevan Suomessa 80 000 ja muihin vammaisryhmiin kuuluvia vähintään sama määrä.  Kirjastolla on tällä hetkellä 14 000 asiakasta.   Erityisaineistoja tarvitsevaa asiakaskuntaa arvioidaan olevan 40 000.

       Visio
Näkövammaisten kirjasto on vahva osaaja kirjallisuuden tuottajana ja välittäjänä näkövammaisille ja muille lukemisesteisille henkilöille tavoitteena kansalaisten tasa-arvo kirjallisuuden ja tiedon saannissa.   

Tavoitteena on parantaa palveluiden saatavuutta, laatua ja tehokkuutta digitaalisen kirjaston keinoin ja yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Digitaalinen kirjasto käsittää digitaaliset tuotteet, monikanavaisen palvelumallin ja uudet jakelukanavat, kuten verkkopalvelut.

       Arvot
Kirjasto toteuttaa toiminnassaan opetusministeriön hallinnonalan yhteisiä arvoja, joita ovat tasa-arvo, sivistys, luovuus ja hyvinvointi. 

Kirjaston omat arvot ohjaavat kirjaston työntekijöiden toimintatapoja ja menettelytapoja sekä suhtautumista asiakkaisiin , sidosryhmiin, työtovereihin ja omaan työhön.  Kirjaston arvot ovat 

asiakaslähtöisyys
- arvostamme asiakkaitamme
- otamme palveluissamme ja niiden kehittämisessä huomioon asiakkaidemme tarpeet 
- palvelemme asiakkaitamme luotettavasti ja tehokkaasti
				
toimiva työyhteisö 
- otamme vastuun omasta työstämme ja arvostamme toisiamme ja toistemme työtehtäviä
- teemme yhteistyötä toistemme kanssa toimien innostavasti, kannustavasti, avoimesti ja joustavasti
- toimimme tuloksellisesti käyttäen voimavarat parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi

asiantuntevuus
- teemme työmme ammattitaitoisesti ja asiantuntevasti

					8

- haluamme oppia uutta, seurata aikaamme ja kehittyä työssämme ja toiminnassamme.  Olemme aktiivisessa vuorovaikutuksessa sidosryhmiemme kanssa. 

 Keskeiset tehtävät

Näkövammaisten kirjaston tehtävät on määritelty kirjastosta annetussa laissa 638/1996.  Sen mukaan kirjasto

- tuottaa ja lainaa piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa
- tuottaa  oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- myy tuottamaansa aineistoa yksityisille, kirjastoille ja muille laitoksille
- opastaa asiakkaitaan kirjaston käytössä ja tiedonhaussa sekä
- toimii alansa asiantuntijalaitoksena.

Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan 
tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/1996.

Näkövammaisten kirjaston suoritteiden maksullisuudesta on opetusministeriö antanut maksuperustepäätöksen, joka nykyisessä muodossaan voimassa 31.12.2008 asti.

Tekijänoikeuslaki ohjaa kirjaston ääni-, piste- ja muuta kirjatuotantoa ja –jakelua.

Kirjaston toimintamalli

Kirjasto on valtakunnallinen ja palvelee koko maata.  Kirjastolla ei ole omaa alueorganisaatiota. 

Kirjasto toimii myös ääni- ja pistekirjojen valtakunnallisena keskuskirjastona, jonka digitaalisesta kokoelmasta muut kirjastot voivat lainata kirjoja lukemisesteisille asiakkailleen. 

Kirjasto toimii oppimateriaalikeskuksena, josta koulut, oppilaitokset ja opiskelijat voivat tilata saavutettavaa aineistoa koulunkäyntiä ja opiskelua varten. 

Kirjaston toimintamalli perustuu yhteistyöhön muiden kirjastojen ja yhteistyökumppaneiden kanssa.

Kirjatuotannosta runsas puolet (n. 55-60 %) teetetään alihankintana ulkopuolisissa äänittämöissä tai freelance-työntekijöillä, loput kirjat tuotetaan kirjaston omassa tuotantoyksikössä.   Oppikirjapalvelu hoidetaan tällä hetkellä sataprosenttisesti Näkövammaisten kirjastosta. 

Kauno- ja tietokirjallisuuden lainauksesta valtaosa  -  n. 95 %  -   hoidetaan tällä hetkellä suoraan Celia-kirjastosta loppuasiakkaalle.   Lukemisesteiset henkilöt voivat lainata Celia-kirjaston äänikirjoja myös yleisistä kirjastoista.   Celian palveluiden käyttö yleisistä kirjastoista on lisääntynyt viime vuosina, ja tavoitteena on lisätä palveluiden käyttöä yleisistä kirjastoista edelleen.  

Asiakastarpeita vastaavien tuotteiden ja palveluluratkaisujen kehittäminen ja järjestäminen on kirjaston ydinosaamisaluetta.  Tässä työssä kirjasto seuraa tiiviisti kansainvälistä kehitystä mm. kansainvälisen Daisy-konsortion kautta.  Tietojärjestelmien kehittämisessä IT-palvelutoimittajat ovat kirjastolle tärkeä kumppani. 

						9
3.2.  Strategiset painopisteet toimintakaudella 2009-2012

Toimintakauden 2009-2012 tavoitteet pohjautuvat digitaalisen kirjaston kivijalalle, jonka Näkövammaisten kirjasto on perustanut vuosien 2004-2007 aikana.  Keskeiset tavoitteet vuoteen 2012 mennessä ovat: 

Kirjastopalvelut
Päätavoite: Lisätään palveluiden käyttöä edelleen, mikä parantaa ikääntyvän väestön ja lukihäiriöisten palveluiden saantia.  Tavoitteena on saavuttaa kaikki äänikirjapalveluihin oikeutetut henkilöt ja saada heistä 20 000 – 30 000 palveluiden käyttäjiksi yhteistyössä yleisten kirjastojen kanssa.  Otetaan käyttöön äänikirjojen verkkojakelu. 

Oppimateriaalipalvelut
Päätavoite: Uudistetaan oppimateriaalipalvelut ja kirjatuotanto olemassa olevien kirjatuotantorajoitteiden puitteissa lisäten samalla palvelujen käyttöä. 
Luodaan pohjaa oppimateriaalipalveluiden laajentamiselle tavoitteena rajoitteiden poistaminen oppikirjatuotannosta niin, että kirjasto voi palveluissaan entistä paremmin otetaan huomioon kaikki ne ryhmät, joilla ei ole muita kanavia oppikirjojen hankintaan.  

Vahvistetaan IT-toimintaa ja asiantuntijatoimintaa.
 
Vahvistetaan verkostoitunutta toimintatapaa niin asiakashankinnassa, palveluissa kuin kirjatuotannossa ja –hankinnassakin, tärkeänä verkostokumppanina muut kirjastot ja yhteistyökumppanit.

Varmistetaan tuottavuuden kehittyminen, kehitetään edelleen johtamista ja osaamista sekä ratkaistaan tuottavuusohjelman henkilöstövähennykset. 

Edellä mainittuja tavoitteita on käsitelty tarkemmin luvuissa 4 ja 5.

4.  PERUSSUUNNITELMA

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjastolla on kaksi keskeistä tulosaluetta:

- tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- tuottaa ja lainata piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa

Tämän mukaisesti kirjasto esittelee perussuunnitelmansa jaoteltuna oppikirjapalveluihin ja kirjastopalveluihin (kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut).  Molemmissa luvuissa käsitellään sekä kirjatuotantoa että varsinaista palvelua.   Jaottelu tukee myös kirjaston toimintojen uutta organisointia.  Kirjaston oppikirjapalveluiden asiakkailla on erilaiset tarpeet kuin kauno- ja tietokirjallisuuden asiakkailla, minkä vuoksi näiden toimintojen kehittämistarpeet ovat jossakin määrin erilaiset.   

Yhteistä edellä mainituille toiminnoille on mm. yhteisen infrastruktuurin ja tukipalveluiden hyödyntäminen (esim. digitaalinen arkistojärjestelmä), yhteisen tuotantoteknologian ja tuotantokapasiteetin joustava käyttö ja Daisy-tuoteperheeseen perustuva tuotanto ja kehitystyö.  

Edellä mainittujen tulosalueiden lisäksi kirjaston tehtävänä on toimia alansa asiantuntijalaitoksena.  Tämä osuus on käsitelty omassa luvussa 4.3.

						10

4.1.  Oppimateriaalipalvelut

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden tavoitteena on, että näkövammaiset ja lukemisesteiset koululaiset ja opiskelijat saavat tarvitsemansa oppimateriaalin.  

4.1.1. Nykytilanne
Näkövammaiset käyvät koulua ja opiskelevat pääsääntöisesti tavallisissa oppilaitoksissa ja käyttävät samoja oppikirjoja, jotka oppilaitos on näkevien käyttöön valinnut.  Näkövammaisten kirjasto valmistaa näkövammaiselle soveltuvan version (äänikirjan, pistekirjan, elektronisen kirjan) näistä kirjoista.  Valmistus tapahtuu aina tilauksesta.  

Kaikki peruskoulun ja toisen asteen oppikirjat ovat olleet  maksullisia 1.3.2006 alkaen.  Maksullisuus perustuu opetusministeriön antamaan maksuperustepäätökseen.  Korkea-asteen kurssikirjat ovat maksuttomia (lainausperiaate). 

Oppikirjapalvelut ovat verkkokäyttöisiä niin, että oppikirjaluettelot ja kirjojen tilauslomakkeet ovat verkossa selattavissa ja tulostettavissa.    Oppikirjat ovat haettavissa myös Celianetin kautta.
						 
Kirjasto tuottaa vuosittain noin 500-600 uutta oppikirjanimekettä.  Vuonna 2005 valmistettiin 530 uutta nimekettä.  Oppikirjatoimituksia oli 3 670 sisältäen maksulliset ja maksuttomat toimitukset.

Oppikirjapalveluiden asiakkaita oli vuonna 2006 1 200 henkilöä, joista lainaus- ja osto-oikeuttaan käytti 360.  Koulujen osuus asiakkaista oli 210.  Koulut voivat tilata kirjoja useammalle koululaiselle tai kierrättää samoja kirjoja useammalla koululaisella.  Tämän vuoksi asiakasmäärä  ei kerro kaikkien kirjojen käyttävien koululaisten kokonaismäärää.   Asiakasmäärä ei myöskään välttämättä lisäänny merkittävästi, vaikka oppikirjatoimitusten määrä lisääntyisi.  Potentiaalisen asiakaskunnan arvioidaan olevan n. 5 000 – 10 000.

Näkövammaisten peruskoululaisten ja lukiolaisten oppikirjat kirjasto on pystynyt tuottamaan, joskaan ei aina siinä muodossa kuin koululainen haluaa.  Aikatauluviiveitä voi esiintyä. Kirjasto arvioi kuitenkin palvelun tason varsin hyväksi, kun otetaan huomioon, että kirjasto valmistaa monia saman oppiaineen kirjasarjoja (esim. matematiikka) ja erilaisia versioita samoista kirjoista (pistekirja, elektroninen kirja, äänikirja).
				
Näkövammaisilta toisen asteen opiskelijoilta -  lukiolaisia lukuun ottamatta  - on tullut kirjatiedusteluja toistaiseksi vähän.  Kirjasto on pystynyt toimittamaan kysytyt kirjat, mutta palvelun kasvua ei nykyresurssein ja –tekniikoin ole ollut mahdollista lisätä.

Kirjasto pystyy tuottamaan näkövammaisten korkeakouluopiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat tenttikirjat ja koetekstit ja jonkin verran muuta opiskelussa tarvittavaa muuta materiaalia.  Kirjasto arvioi palvelun tason melko hyväksi.

Lukihäiriöisten tarpeisiin ei ole äänitetty oppikirjoja, vaan lukihäiriöisille ainoastaan myydään (perusaste tai toinen aste) tai lainataan (korkea-aste) äänikirjoja olemassa olevasta digitaalisesta kokoelmasta.  Palvelun taso on edelleen huonompi kuin näkövammaisten asiakkaiden kohdalla, sillä kirjasto on voinut tehdä uusia äänityksiä vain näkövammaisten tarpeisiin tehdyistä tilauksista.  

Oppikirjapalveluiden kustannukset vuonna 2006 olivat 1 239 858 euroa, vuonna 2005 1 123 500  euroa.   Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista.  

Maksullisen palvelun tulokertymä vuonna 2006 oli 68 745 euroa.

						11
Kirjatuotanto jakautui tuotetyypeittäin seuraavasti 2006:
			Tuotettuja     Toimituksia
			uusia	 asiakkaille, kirjaa
			nimekkeitä	 (myydyt + lainatut)
- äänitetyt kirjat (Daisy)   		212               
- pistekirjat                      		168               
- elektroniset kirjat          		150           
- yhteensä                      		530 	  3 668

Kirjasto tuotti 530 nimekettä vuoden aikana.  Ns. kaupalliset kustantajat tuottivat vuonna 2005 900 uutta nimekettä (uudet painokset mukaan luettuna 2 500 nimekettä). 

4.1.2.	Tavoitteet oppimateriaalipalveluille vuoteen 2012
					
Päätavoite: uudistetaan oppimateriaalipalveluita ja oppikirjatuotantoa olemassa olevien kirjatuotantorajoitteiden puitteissa lisäten samalla palvelujen käyttöä. Luodaan pohjaa oppikirjapalveluiden laajentamiselle niin, että Celian palveluissa entistä paremmin otetaan huomioon kaikki ne ryhmät, joilla ei ole muita kanavia oppikirjojen hankintaan

- oppikirjatoimitusten määrä lisääntyy 50 % vuoden 2005 tasosta

- toteutetaan kirjatuotannon kokonaisuudistus (ks. luku 5 kehittämishankkeet)

- tuotetaan uusia oppikirjoja vuosittain vähintään 600 nimekettä oppikirjarajoitteiden puitteissa.  Puhesynteesikirjoilla korvataan äänikirjoja ja pyritään lisäämään oppikirjojen kokonaistuotantoa kustannusten lisääntymättä

- laaditaan suunnitelma oppikirjapalveluiden kokonaisuudistukseksi ja sen rahoittamiseksi tavoitteena rajoitteiden poistaminen oppikirjatuotannosta ja saavutettavassa muodossa olevan oppimateriaalin saatavuuden lisääminen (ks. luku 5 kehittämishankkeet) 

- selvitetään, millainen on hyvä lukihäiriöisten oppikirja ja laaditaan suunnitelma lukihäiriöiselle soveltuvien oppikirjojen tuotannon käynnistämiseksi (ks. luku 5 kehittämishankkeet)

- uudistetaan oppikirjapalveluiden palvelumalli tavoitteena tehokas ja toimiva tapa lisääntyvien oppikirjatilausten käsittelyssä (oppikirjamyynnin ulkoistaminen, verkkokauppa, verkkopalvelu, yhteistyö korkeakoulukirjastojen kanssa) sekä asiakkaille toimivat asiointimuodot

- oppikirjapalveluiden rahoitus järjestetään opetustoimen budjetista

Tavoitteet oppikirjatuotannon lisäämiselle 2009 - 2012

Toiminta- ja taloussuunnitelman mukaan oppikirjatuotanto hoidetaan nykyisten rajoitteiden puitteissa, kunnes suunnitelma rajoitteiden poistamiseksi on laadittu ja rahoitus oppikirjatuotannon lisäämiseksi on hyväksytty (ks. luku 5 Kehittämishankkeet).   

Ennen edellä mainittua uudistusta oppikirjatuotanto säilyy suunnilleen nykyisen tasoisena.  Oppikirjatuotannon volyymia on siten mahdollista kasvattaa vain maksullisen toiminnan, tehostamisen ja Näkövammaisten kirjaston kokonaistuotannon liikkumavaran puitteissa.  

Rajoitteiden puitteissa vuosittain tuotettavien uusien oppikirjanimekkeiden määrä on noin
600 nimekettä ensisijaisesti näkövammaisten käyttöön.  Daisy-tuoteperhe laajenee niin, että käyttöön otetaan puhesynteesi- ja yhdistelmäkirjat (hybridikirjat).  

						12

Puhesynteesikirjoilla pyritään lisäämään oppikirjatuotannon kokonaismäärää kokonaiskustannusten lisääntymättä.  Missä määrin tuotanto voi lisääntyä on riippuvaista prosessien sujuvuudesta, siitä kuinka paljon nykyisiä äänikirjoja voidaan korvata puhesynteesikirjoilla ja siitä, kuinka paljon käsin tehtävää toimitustyötä (esim. kuvaselostuksia) puhesynteesikirjoissa on syytä säilyttää.

Puhesynteesikirjoilla korvataan ensi vaiheessa korkeakouluasteen suomenkielisiä äänikirjoja. 
Peruskoulutasolla puhesynteesikirjoja vältetään ainakin toistaiseksi.  Pistekirjoja tuotetaan edelleen etenkin alkuopetukseen unohtamatta pistekirjoitusta opiskelevia aikuisiällä sokeutuneita ja kuurosokeita, joille on oltava saatavissa oppimateriaaleja pistekirjoituksella. 

Lukihäiriöisten palveluiden parantamiseksi avataan tuotantorajoitteita voimavarojen puitteissa asteittain niin, että ruotsinkielisiä peruskoulun ja lukion kirjoja aletaan valmistaa uustuotantona myös lukihäiriöisten tarpeisiin.   Tämä tarkoittaa, että oppikirjapalveluiden henkilökunta valitsee kysytyimpiä ruotsinkielisiä kirjoja tuotantoon.  Ruotsinkielinen aineisto on ollut varsin huonosti edustettuna oppikirjakokoelmassa johtuen pienestä kysynnästä.  Lukihäiriöisten suunnalta kysyntä on kohdistunut vahvemmin ruotsinkieliseen aineistoon. 

Tavoitteet palveluiden käytön kasvulle 2009 – 2012,

Vuoteen 2012 mennessä oppikirjatoimitusten määrä (myydyt ja lainatut kirjat) lisääntyy 50 % vuoden 2005 tasosta.  Oppikirjatoimituksia on vuonna 2012 6 000 kappaletta.

Kasvu pyritään saavuttamaan, vaikka nykyiset tuotantorajoitteet olisivat voimassa.  Kasvu saavutetaan ensisijaisesti markkinoimalla äänikirjoja, puhesynteesikirjoja ja yhdistelmäkirjoja  koulujen ja oppilaitosten käyttöön.  

Palvelun kasvun mahdollistamiseksi kirjasto tarvitsee yhden uuden asiakaspalveluhenkilön 40 000 euroa (oma/ostopalvelu).  Palkkauskulut pystyttäneen peittämään maksullisesta palvelusta saatavilla tuloilla.

Tavoitteen saavuttaminen edellyttää lisäksi  markkinoinnin vahvistamista ja tehokasta kirjatilausten käsittelyprosessia.  Yhteistyöllä korkeakoulukirjastojen kanssa selkiytetään työnjakoa ja sujuvoitetaan prosesseja korkeakouluopiskelijoiden kirjatilausten käsittelyssä.   

						13						

4.2. Kirjastopalvelut 		

Kirjastopalveluiden tavoitteena on vastata näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden  ja tiedon tarpeeseen.

4.2.1.  Nykytilanne
Näkövammaisten kirjasto toimii valtakunnallisena kirjastona palvellen eri puolella Suomea asuvia asiakkaita. Suurin osa asiakkaista on henkilöasiakkaita, mutta kirjastolla on myös laitosasiakkaita, kuten yleisiä kirjastoja, päiväkoteja, vanhain- ja hoivakoteja.   Lainauspalvelut ovat maksuttomia. 

Asiakkaita on yhteensä noin 14 000 , joista lainausoikeuttaan käyttäneitä 10 000.   Asiakkaiden määrä on lisääntynyt tasaisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana. 

Henkilöasiakkaiden keski-ikä on 62 vuotta.  Lainaajien ikäjakauma on seuraava:
0-29-vuotiaita 12 %
30-59-vuotiaita 27 %
yli 60-vuotiaita 61 %

Laitosasiakkaita oli vuonna 2006 820.  Myös laitosasiakkaiden määrä on lisääntynyt vuosittain.   Suunta on positiivinen, sillä se tukee kirjaston pyrkimyksiä verkostomaiseen toimintatapaan.   Vuonna 2006 lainattiin yleisten kirjastojen kautta Näkövammaisten kirjaston kirjoja 40 000 kertaa (vuonna 2005 35 000 kertaa).  

Kirjastopalveluista merkittävin on lainauspalvelu, jossa vuoden 2006 aikana otettiin äänikirjapalvelun osalta käyttöön Daisy-omakirjalainaus ja tuotteistetut palvelut.  Elektronisten kirjojen verkkopalvelua hoidetaan Näkövammaisten Keskusliitto ry:n THP-verkon kautta.  Verkkopalvelun käyttö edellyttää tietokonetta.  Kirjaston asiakkaista arviolta 15-20 %:lla on tietokone.

Lainaus- ja verkkopalvelun tarjoamisen edellytyksenä on kirjakokoelma, johon kirjasto tuottaa vuosittain yli 1000 uutta äänikirjaa,  pistekirjaa tai elektronista kirjaa.  Määrä vastaa n. 15 % Suomessa vuosittain julkaistavasta kirjallisuudesta (oppikirjat mukaan luettuna n. 20 %).   Lisäksi kirjasto hankkii kaupallisilta markkinoilta tai ulkomailta noin 200 kirjaa (lähinnä ruotsinkielisiä äänikirjoja Ruotsista).  Kirjakokoelmassa on tällä hetkellä noin 33 000 äänikirjaa, joista 15 000 Daisy-äänikirjaa.    

Kirjastosta lainattiin vuonna 2006 noin 450 000 kirjaa, joista valtaosa oli äänikirjoja. Vuodenvaihteessa 2007/2008 kirjaston antamien lainojen määrä on yli 70 % suurempi kuin vuonna 2005.

Kirjakokoelmaa ja lainauspalvelua hoidetaan PallasPro-kirjastojärjestelmän avulla.  Kirjaston kirjatietokanta, jossa on kaikkien aineistolajien tiedot, on vapaasti käytettävissä Celianet-verkkopalvelun kautta.  Rekisteröityneet asiakkaat voivat käyttää itsenäisesti kirjastopalveluita, mm. lainata kirjoja.  Celianetin käyttäjiä on tällä hetkellä yli 1 800.

Omakirjalainauksen yhteydessä uudistettiin myös kirjaston palvelurakennetta, jolloin asiakkaiden käyttöön otettiin tuotteistetut palvelut, joista tärkeimpinä kuukausipalvelut eli kirjakerhot, kirjahelmet ja teemat.  Noin 75 % Daisy-äänikirjalainaajista käytti vuonna 2006 uusia palveluita,  Valtaosa lainoista hoidetaan joko tuotteistettujen palveluiden kautta tai omatoimisesti Celianetin kautta.  Pieni osa asiakkaista käyttää henkilökohtaista palvelua, jolloin kirjaston henkilökunta usein valitsee lähetettävät kirjat asiakkaille.  Myös puhelinpalvelu on vähentynyt jonkin verran.

						14

Kirjaston verkkotarjonta on lisääntynyt kirjaston kotisivuilla tarjolla olevasta informaatioaineistosta.  Kirjaston uusilla kotisivuilla on tarjolla kirjaston henkilökunnan kirjoittamia blogeja ja kirjallisuusvinkkejä.  Myös kirjakerhojen kirjat ja niiden kirjoittajat esitellään.  Asiakkaat voivat kommentoida kirjoituksia.

Kirjastopalvelujen kokonaiskustannukset olivat vuonna 2006 4 282 500, vuonna 2005  4 655 100 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista, kauno- ja tietokirjallisuuden tuotantokustannukset, käynnistyneen digitoinnin kustannukset sekä postimaksut).  Omakirjalainauksen aiheuttama postimaksujen väheneminen pienensi kokonaiskustannuksia.    

4.2.2.	Tavoitteet kirjastopalveluille vuoteen 2012

Päätavoite: Lisätään palveluiden käyttöä edelleen, mikä parantaa ikääntyvän väestön ja lukihäiriöisten palveluiden saantia.  Tavoitteena on saavuttaa kaikki äänikirjapalveluihin oikeutetut henkilöt ja saada heistä 20 000 - 30 000 palveluiden käyttäjiksi yhteistyössä yleisten kirjastojen kanssa.  Otetaan käyttöön äänikirjojen verkkojakelu.

- Palveluiden käyttö kolminkertaistuu vuoden 2005 tasosta: lainoja annetaan miljoona kappaletta vuonna 2012

- yleisistä kirjastoista annettujen lainojen määrä yli kaksinkertaistuu vuoden 2005 tasosta ja on 80 000 lainaa v. 2012

- Aktiivisten asiakkaiden määrä yli kaksinkertaistuu vuoden 2006 tasosta ja on n. 20 000 henkilöä v. 2012.  Yleisillä kirjastoilla on n. 10 000 Celian kirjoja käyttävää asiakasta

- Itsenäiskäyttöä ja kuukausipalveluita vahvistetaan palvelumallissa niin että 90 % Celian lainoista tulee näistä.  Puhelinpalvelu pysyy ennallaan (vuonna 2006 20 000 puhelua)

- Luodaan uudet verkkopalvelut ja palveluiden sisällöt (ks. luku 5 Kehittämishankkeet)

- Verkkojakelua laajennetaan ja rakennetaan saavutettava verkkopalvelukokonaisuus (ks. luku 5 Kehittämishankkeet)

- Kirjallisuuden sisältöjä nostetaan esille erilaisin arvioinnein ja lukuvinkein.  Edistetään vuorovaikutusta verkossa eri keinoin (ks. luku 5 Kehittämishankkeet)

- Pistekirjojen omakirjalainauksen määrä pysyy vuoden 2007 tasolla

- Ylläpidetään vakiintunut lastenkirjastotoiminta.  Kehitetään myös lasten- ja nuorten verkkopalveluita

-  Tuotetaan noin 1 500 nimekettä kauno- ja tietokirjallisuutta saavutettaviin muotoihin , mikä vastaa n. 40 % Suomessa vuosittain julkaistavasta yleisestä kirjallisuudesta 

- Varmistetaan äänikirjatuotannon laatutaso.  Luonnollisella äänellä tuotettujen äänikirjojen määrä ei kasva tai laskee. Kirjatarjontaa korvataan ja pyritään lisäämään puhesynteesikirjoilla kokonaiskustannusten lisääntymättä

						15
Tavoitteet palveluiden käytön kasvulle vuoteen 2012				
Digitaalisen kirjaston rakentamisen keskeisenä tavoitteena on lisätä kirjaston palveluiden ja kirjaston tuottamien kirjojen käyttöä monikanavaisen mallin avulla.  Daisy-omakirjalainauksen käyttöönoton ansiosta kirjaston lainaus tulee vuodenvaihteessa 2007/2008 olemaan yli 70 % suurempi kuin vuonna 2005 ennen omakirjalainauksen käynnistymistä.

Kirjastolla on runsaasti potentiaalista asiakaskuntaa, jota ei vielä ole tavoitettu.  Ruotsissa lukemisesteisiä varten tuotettuja äänikirjoja lainataan yleisten kirjastojen kautta noin kaksi miljoonaa kertaa vuosittain.  Suhteutettuna Suomeen tulisi Suomen lainaustason olla noin miljoona kirjaa.

Kirjasto onkin asettanut tavoitteeksi miljoona lainaa vuonna 2012.  Silloin lainaus on kolminkertaistunut vuoden 2005 tasosta.  Lainauksen kolminkertaistamiseen vuoden 2005 tasosta tarvitaan kuitenkin lisärahoitusta, sillä nykyvoimavaroin ja kertyneillä postimaksusäästöillä kirjasto kykenee vain” kaksinkertaistamaan vuoden 2005 lainaustason eli lainaamaan noin 750 000 kirjaa. Tähän tasoon päästäneen jo vuonna 2008.  

Miljoonasta lainasta valtaosa on äänikirjalainoja joko cd-levyinä omakirjalainausmenettelyllä tai verkkojakelun kautta.   Äänikirjojen verkkojakelun laajuudeksi arvioidaan n. 350 000 lainaa vuonna 2012 edellyttäen, että verkkokuuntelulaitteita on Daisy-kuuntelulaitepalvelun tai apuvälinepalveluiden kautta saatavilla.  Muiden kuin äänikirjojen osuus lainoista on pieni, noin 30 000 vuonna 2012.  
						
Tavoitteen saavuttaminen edellyttää
- panostamista asiakashankintaan  uusien asiakkaiden saavuttamiseksi sekä palveluiden markkinointia
- tiivistä yhteistyötä yleisten kirjastojen kanssa asiakashankinnassa, ilmoittautumismenettelyissä ja palvelussa
- verkossa tapahtuvan itsenäiskäytön ja tuotteistettujen palveluiden vahvistamista palvelumallissa 
- äänikirjojen verkkojakelun käyttöönottoa ja uusien verkkopalveluiden ja palveluiden sisältöjen suunittelua
- verkkokuuntelulaitteita Daisy-kuuntelulaitepalvelun, apuvälinepalveluiden tai muuta kautta
- sujuvia kirjahankinta- ja luettelointiprosesseja
- lisämäärärahaa 

Lainauksen kasvun kustannusvaikutukset 2012 
Kustannusvaikutukset on laskettu cd-lainauksen mukaisesti 
-	cd-levyjen ja pakkausmateriaalien kustannukset 220 000 euroa enemmän kuin 2007
-	postituskustannukset 350 000 euroa enemmän kuin 2007
-	henkilöstöä asiakaspalveluun, polttoroboteille ja postitukseen, 120 000 euroa enemmän
kuin 2007
-	polttorobotit: 1 laite/vuosi lisää a 40 000 euroa + ylläpitokulut
-	yhteensä 730 000 euroa

Pistekirjojen omakirjalainaus otetaan käyttöön 2008.  Asiakkaalle palvelu näkyy palvelutason parantumisena, kun pistekirjasidokset on mahdollista lähettää kirjepostina kotiin nykyisten salkkulähetysten asemesta.   Palvelu on merkittävästi kalliimpaa kuin äänikirjapalvelu, minkä vuoksi palvelu ei voi kasvaa mahdollisesti lisääntyvän kysynnän mukaisesti. Kirjasto on varannut talousarvioonsa 100 000 euron vuosittaisen rahasumman pistekirjojen tulostuspalveluiden hoitamiseen vuodesta 2008 lähtien.  Palvelu rahoitetaan postimaksuista kertyneillä säästöillä.

						16
Palvelut yleisille kirjastoille	

Celia tarjoaa Daisy-äänikirjapalvelua ja muita uusia palveluita myös yleisille kirjastoille sekä pyrkii kehittämään yhteistyössä kirjastojen kanssa sellaisia toimintamalleja, jotka helpottavat Celia-kirjaston palveluiden käyttöä yleisistä kirjastoista käsin tai yleisten kirjastojen asiakkuuden kautta.  Celia on tehnyt palvelusopimukset yhteistyökirjastojensa kanssa. 	

Kirjaston tunnettuus yleisissä kirjastoista on lisääntynyt, erityisesti viime vuosina.  Lainaus yleisten kirjastojen kautta on myös lisääntynyt vuosittain.  Vuonna 2002 lainattiin yleisistä kirjastoista noin 15 000 äänikirjaa ja vuonna 2006 jo 40 000 äänikirjaa.  Tavoitteena on, että äänikirjalainaus yleisistä kirjastoista kaksinkertaistuu vuoteen 2012 mennessä ja että ikäihmisten ja lukihäiriöisten asiakaskunta voisi jatkaa paikallisen kunnankirjaston käyttöä äänikirjapalveluita halutessaan.  Celia toimisi tällöin tukipalveluna yleiselle kirjastolle ja voisi toimittaa kirjaston valitseman kirjan asiakkaan haluamalla tavalla: kotiin, kirjastoon tai kirjaston kotipalvelun kautta.  Ikäihmiset ja lukihäiriöiset ovat suuri potentiaalinen asiakaskunta myös yleisille kirjastoille.		

Tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että Celia ottaa aktiivisesti yhteyttä yleisiin kirjastoihin, vierailee kirjaston koulutustapahtumissa, osallistuu messuille ja kirjastopäiville sekä yhteisprojekteihin yleisten kirjastojen kanssa.		

Tavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuotannolle 2009 – 2012

Minimitavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuottamiselle saavutettavaan muotoon ovat:

                	Minimitavoite      Tuotettu 2006     Hankittu valmiina
		                                 muualta 2006
	nimekettä            nimekettä            nimekettä

- suomenk. äänikirjat      	750                      735                       14
- ruotsin- ja vierask.
 äänikirjat                     	150                      114                      199 
- pistekirjat                      	200                      265                        34
- elektr.verkkokirjat      	200                      336                      102
             Yhteensä            1 300                   1 450                      349

Kirjasto tuotti yleistä kauno- ja tietokirjallisuutta 1 450 nimekettä vuonna 2006 (nousua vuodesta 2000 15 %). Verrattuna muihin vastaavan kokoisiin kehittyneisiin valtioihin (Norja, Tanska) tuotanto on verraten hyvällä tasolla.   Kirjatuotantoon on ohjattu viime vuosina lisämäärärahaa kirjaston sisäisillä siirroilla (esim. 2007 100 000 euroa) minkä lisäksi elektronisia verkkokirjoja on ollut mahdollista teettää ulkopuolisella rahoituksella.  
	
Kirjasto pystyy tuottamaan saavutettavaan muotoon n. 15 % kaikista Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista (oppikirjat mukaan luettuna prosenttiluku on 20%).  Suomessa julkaistaan vuosittain noin 10 000 julkaisua.

Tilanne on positiivisempi, kun kirjaston tuotantoa verrataan Suomessa vuosittain julkaistavaan yleiseen kirjallisuuteen, jota julkaistaan noin 3 600 nimekettä vuodessa kaupallisten kustantajien toimesta.  Tällöin prosenttiosuus on n. 40 %.  

Asiakkaiden tarpeet tuotettavan kirjallisuuden suhteen ovat myös eriytyneet.  Esimerkiksi vanhaa kirjallisuutta kysytään yhä enemmän.  Kirjakokoelmaan tarvitaan lisää myös ammattikirjallisuutta.  Vieraskielistä kirjallisuutta kysytään yhä enemmän.  Uutuustiedotusta tarvitaan niinikään jatkuvasti enemmän.

					17

Asiakastarpeiden eriytyminen tulevaisuudessa merkitsee myös, että kirjatarjonnan on tulevaisuudessa oltava monipuolisempi  -  joko kirjaston itsensä tuottamana, kansainvälisen vaihdon kautta tai niin, että kirjoja julkaistaan yleisille markkinoille entistä enemmän saavutettavassa muodossa. 

Toiminta- ja taloussuunnitelmassa kauno- ja tietokirjallisuuden tuotannon tavoite on 1 500 nimekettä vuodessa.  

Luonnollisella äänellä tuotettavien äänikirjojen määrä ei kasva ja saattaa vähentyä. 
Puhesynteesikirjoilla korvataan perinteisiä äänikirjoja ja pyritään lisäämään kokonaistuotantoa kustannusten lisääntymättä,  mikä edellyttää tuotantoprosessien tehostamisen lisäksi myös tarvittavien hankinta- ja luettelointiprosessien resurssien ratkaisemista.  Nämä uudistukset ovat vasta käynnistymässä, minkä vuoksi uutta tavoitelukua puhesynteesi- ja elektronisten kirjojen tuotannon lisäämiselle ei tässä vaiheessa voida antaa.  

Lastenkirjoja valmistetaan pienessä määrin yhdistelmäkirjoiksi. 

Kirjatarjontaa tehostetaan ja täydennetään mm. kansainvälisillä vaihdoilla ja  hankinnoilla sekä vaikuttamalla ns. mainstream-kirjojen (kaupalliset kirjat, julkisen sektorin kirjat) saavutettavuuteen. Analoginen kirjakokoelma digitoidaan loppuun.
					
4.3. Asiantuntijapalvelut

Asiantuntijatoiminnan tavoitteena on kehittää ohjeistuksia ja tarjota palveluja, jotka edistävät näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden ja tiedon saantia ja kirjallisuuden käytettävyyttä.  Asiantuntijatoiminnan piiriin luetaan myös kirjaston kansainvälinen toiminta ja vaikuttaminen.

Näkövammaisten kirjasto hoitaa asiantuntijapalvelujaan perusvoimavarojen ja projektirahoituksen puitteissa eikä markkinoi palvelujaan.  Valtionhallinnon tuottavuusohjelman vaatimukset keskittyä ydintoimintaan vaikeuttavat toiminnan laajentamista peruspalveluiden ulkopuolelle.
					
Asiantuntijatoiminnan painopistealueita ovat

- Braille-neuvottelukunnan työ pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä  
- äänikirjaraadin työ äänikirjojen nauhallelukemisen laadun edistäjänä
- tietoverkkopalvelujen saavutettavuuden edistäminen
- saavutettavuuden edistäminen yleisessä julkaisutoiminnassa 
- DAISY-formaatin asiantuntijuus Suomessa
- lasten koskettelukirjoihin liittyvän asiantuntemus ja sen vienti
- asiantuntijatoiminnan edellyttämä kansainvälinen ja lähialueyhteistyö ja verkostot
							
Braille-neuvottelukunta
Näkövammaisten kirjaston yhteydessä on toiminut 1.5.1998 lähtien opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävät on määritelty Näkövammaisten kirjastosta annetussa asetuksessa 639/1996 ja ne ovat:
						
- antaa suosituksia pistekirjoituksen merkintätavoista kansainvälistä kehitystä seuraten
- laatia tarvittavia ohjekirjoja pistekirjojen ja äänikirjojen käyttäjille ja tekijöille sekä heikkonäköisten oppimateriaalien tuottajille
- antaa suosituksia sokeiden ja heikkonäköisten oppimateriaalien yleisistä toimituksellisista ja pedagogisista suuntaviivoista 
 - tehdä aloitteita ja esityksiä toimialaansa liittyvistä asioista 

						18

Neuvottelukunta julkaisee pistekirjoituksen käsikirjasarjaa Pisteet 2000.  Lisäksi suunnitelmissa on julkaista tarpeen mukaan toimitusoppaita. 

Braille-neuvottelukunnan toimintaan on varattu vuosittain n. 16 000 euroa  Näkövammaisten kirjaston toimintamenomomentilta.  Neuvottelukunnan sihteeriys hoidetaan kirjastosta käsin, minkä lisäksi kirjastolla on edustaja nimettynä neuvottelukunnan jäseneksi.

Pohjoismaiden Braille-neuvottelukunnat kokoontuvat vuosittain. Kokoukset pidetään vuorotellen kussakin maassa ja niissä käsitellään valitun teeman lisäksi eri maiden ajankohtaisia kuulumisia.  Vuonna 2007 kokous pidetään Suomessa.

Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2007:

Julkaisut:
-         ruotsinnos ”Pisteet 2000 – Pistekirjoituksen perusteet” –kirjasta
(Punkter 2000 – Punktskriftens grunder), 2002
-         Pisteet 2000 - Matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät, 2004
-         Uusi kansainvälinen pistenuottikirjoituksen käsikirja 2006
-         Äänikirjojen lukuohjeet tulossa

Muita käynnissä olevia projekteja: matematiikan merkinnät e-kirjoissa; miten teen koskettelukirjan; foneettiset pistekirjoitusmerkit ja –merkinnät; näkövammaisalan termistöt; matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät –oppaan kääntäminen ruotsiksi.

Tietoverkkojen saavutettavuuden edistäminen

Suomessa julkaistaan vuosittain n. 10 000 kirjaa.   Yhä suurempi osa Suomessa julkaistavasta materiaalista tuotetaan digitaaliseen muotoon tietoverkkoihin.  Tietoyhteiskunnan mahdollisuudet edistää näkövammaisten tiedonsaantia toteutuvat vain, jos palveluiden ja digitaalisten materiaalien tuottajat ottavat näkövammaisten erityistarpeet huomioon.
					
Toimintakaudella kirjasto edistää edelleen yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa lukemisesteisten tiedonsaantimahdollisuuksia tietoyhteiskunnassa.  Kirjaston painopisteenä on etenkin saavutettavuuden edistäminen digitaalisessa julkaisutoiminnassa, keskeisenä painopisteenä korkeakoulut. 
										
Kansainvälinen toiminta
Asiantuntijalaitoksena toimiminen edellyttää kirjastolta tiivistä kansainvälisen kehityksen seuraamista ja kansainvälisiin kehittämisprojekteihin osallistumista.  Kirjaston mukanaolo kansainvälisessä toiminnassa on myös keino välittää suomalaista asiantuntemusta maamme rajojen ulkopuolelle. Kirjastolla on jo vakiintunut asema koskettelukirja-asiantuntijana maailmalla ja kirjasto jatkaa aktiivista toimimista kansainvälisessä koskettelukirjaverkostossa.   Kirjasto panostaa myös osallistumiseen kansainvälisessä Daisy-konsortiossa samalla kun  jäsenyyttä IFLAn sokeain kirjastojen standing committeessa jatketaan. 
						
Toteutuvia toimenpiteitä kaudella 2009-2012
- kirjasto jatkaa jäsenyyttä IFLA:n sokeain kirjastojen jaoston standing committeessa vuoteen 2011
- kirjasto pyrkii muuttamaan Daisy-konsortion liitännäisjäsenyyden täysjäsenyydeksi 
- kirjasto jatkaa pohjoismaista yhteistyötä pyrkien syventämään ja laajentamaan yhteistyön sisältöjä
- kirjasto osallistuu opetusministeriön koordinoiman suomalais-venäläisen kulttuurifoorumin toimintaan

						19

- kirjaston koskettelukirjatietouden levittämistä jatketaan aktiivisesti mm. toimittamalla koskettelukirja-aineistoa nähtäväksi eri kohteisiin ja näyttelyihin, järjestämällä itse tai osallistumalla aiheesta järjestettäviin seminaareihin ja neuvomalla kirjojen tekijöitä Suomessa ja muissa maissa  

Kirjasto seuraa aktiivisesti myös muuta kansainvälistä kehitystyötä ja pyrkii jatkossakin osallistumaan sellaisiin hankkeisiin ja tilaisuuksiin, jotka tukevat kirjaston toimintaa.  Kansainvälinen toiminta edellyttää, että kirjastolla on riittävästi määrärahaa käytettävissä ulkomaanmatkoihin ja jäsenmaksuihin sekä henkilöstön koulutukseen.   Kirjasto kehittää henkilöstön kansainvälistä osaamista mm. kieli- ja esiintymistaidon alueella. 

Määrärahalisäykset asiantuntijatoimintaan, 100 000 euroa + 11 000 euroa				
Asiantuntijapalvelujen ja -toiminnan kustannukset vuonna 2006  olivat 92 500 euroa, vuonna 2005 38 800 euroa.  Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja tukitoimintojen kustannuksista, mutta eivät kirjaston oman kehittämistoiminnan kustannuksia. 

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää kaksi virkaa asiantuntijatoiminnan vahvistamiseen vuodesta 2011 lähtien, kustannusarvio 100 000 euroa.  Virat ovat  ensisijaisesti kirjaston oman toiminnan  kehittämisvirkoja, joilla kirjasto voi vahvistaa kehittämisvoimavarojaan, jotka nyt ovat  vähäiset.   Lisäksi ulkomaisten järjestöjen jäsenmaksuja lisätään 11 000 eurolla tavoitteena Daisy-konsortion täysjäsenyys.
							
4.4.   Hallinto- ja tuki. IT

Hallinto- ja tukipalvelut luovat edellytyksiä kirjaston perustehtävien hoitamiseen.   Hallinto- ja tukitoimintojen kustannukset vuonna 2006 olivat 743 400 euroa (vuonna 2005 769 474 euroa) sisältäen toiminnan yleisen ohjauksen ja suunnittelun, henkilöstöhallinnon, talous- ja materiaalihallinnon, sisäisen tiedotuksen, ulkoisen tiedotuksen, henkilöstön kehittämisen koulutuskustannuksineen, atk-tuen ja ylläpidon, tietohallinnon sekä vahtimestaripalvelut.  Lisäksi tulivat  toimitalohankkeen kustannukset ja Celia 2008 –kehittämisohjelman tuen kustannukset.   Kustannusten osuus kirjaston kokonaiskustannuksista oli 12,7 %.

Hallintoyksikössä työskentelee kaksi henkilöä, teknologia ja kehittäminen -yksikössä  kolme henkilöä + määräaikainen.  Kirjastonjohtajan esikunnassa työskentelee lisäksi tiedottaja sekä erikoiskirjastonhoitaja kansainvälisissä tehtävissä.   Kaikkiaan työntekijöitä on 8 + 1 määräaikainen.

Hallinto- ja tukipalveluiden kehittämisen painopisteitä ovat toimintakaudella:

- ammattitaitoinen johtaminen ja kirjaston johtamisjärjestelmän vahvistaminen
- talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävien ulkoistaminen palvelukeskukseen 
- henkilöstön osaamisen kehittäminen ja kouluttautumisen edistäminen
- työhyvinvoinnin säilyminen muutoksessa ja henkilöstön ikääntyessä
-tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto
- tuottavuuden varmistaminen osana valtionhallinnon tuottavuusohjelmaa -  tuottavuushankkeiden toteuttamisen edellyttämien henkilöstövähennysten järjestäminen; ulkoistamismahdollisuuksien arviointi
- kustannuslaskennan ja budjetoinnin edelleenkehittäminen
- sisäisen valvonnan kehittäminen
- ammattitaitoinen sisäinen ja ulkoinen viestintä
- digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja ylläpito

					20

Talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävien ulkoistaminen palvelukeskukseen
Kustannusarvioksi arvioidaan 50 000 euroa/vuosi vuodesta 2009 alkaen.   Hanke ei aiheuta kirjastolle henkilöstövähennyksiä, vaan kyseessä on keino ratkaista pitkään jatkunut tarve palkata lisähenkilökuntaa talous- ja henkilöstöhallinnon tehtäviin. 

Kirjaston työajan tarkistaminen

Kirjasto siirtyi virastotyöaikaan 1.1.2007 alkaen.  Siirtyminen tapahtui vapaaehtoisuuteen perustuen.  Virastotyöaika merkitsee 8,75 % pidennystä työaikaan ja samalla vastaavaa lisäystä palkkauskuluihin.   Uudistus merkitsee henkilöstöpanoksen lisäystä laskennallisesti 3,5 – 4 työvuodella, mutta kokonaistyövuosimäärässä uudistus ei näy.  

Virastotyöaikaan siirtymisen kokonaiskustannuksiksi on arvioitu 127 000 euroa/vuosi,  jos kaikki (pl. lähettämön ja digitoinnin työntekijät) siirtyvät virastotyöaikaan.  Korotus on tarkoitus kustantaa postimaksuista kertyvillä säästöillä.

1.1.2007 virastotyöaikaan siirtyi 19 viranhaltijaa.

Virastotyöaikaan on mahdollista siirtyä vielä vuoteen 2010 mennessä, mikäli määrärahat sallivat.  Uudistuksesta aiheutuvia määrärahoja on vielä sitomatta 93 000 euroa/v, mikä on varattu toiminta- ja taloussuunnitelmaan vuodesta 2008 lähtien. 

Vastaisuudessa kaikki uudet työntekijät tekevät virastotyöaikaa.

Tulospalkkioiden käyttöönotto

Valtion laitoksia ohjataan tulospalkkioiden käyttöön niin, että laitosten, joilla uusi palkkausjärjestelmä on ollut käytössä jo pidempään, tuli selvittää tulospalkkauksen käyttöönottoa jo vuoden 2005 lopulla.  

Tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto on erittäin todennäköistä tts-kaudella, alustava kustannusarvio 50 000 euroa/v, kustannetaan postimaksuista kertyvillä säästöillä.

Tilavuokra 
Kirjaston tilavuokra lisääntyi vuonna 2007 12 % vuoden 2006 tasosta. Kustannusvaikutus on 45 000 euroa/v, mikä sisältyy tts:ään. 

C-kasettilainauksen loputtua kirjastolta on vapautumassa varastotilaa.  Kirjaston 20-vuotinen vuokrasopimus ei mahdollista tilojen luovuttamista ilman sopimista vuokranantajan kanssa.  Iiris-kiinteistössä toimivilla ei tällä hetkellä ole tarvetta lisätiloille lukuun ottamatta n. 100 neliömetrin erillistä varastoa, jonka luovuttamisesta syksyllä 2007 on sovittu vuokranantajan kanssa. 

Toiminta- ja taloussuunnitelmassa tilakustannukset on otettu huomioon nykyisten neliöiden suuruisena.  

Henkilöstövoimavarojen hallinta ja kehittäminen
Valtio työnantajana ohjaa laitoksia ammattimaiseen henkilöstövoimavarojen hallintaan ja kehittämiseen.  Valtion toimintayksiköiden on kyettävä ennakoimaan vaihtuvuutta ja tulevia henkilöstötarpeitaan.  Päätavoitteena on saada henkilöstöjohtaminen osaksi kokonaisjohtamista.   Valtioyhteisöille on asetettu kolme tavoitetta:
-	henkilöstön hankinta, kohdentaminen ja pysyttäminen palveluksessa on ammattimaista
-	osaamista kehitetään ja johdetaan suunnitelmallisesti
-	esimiestyö on kannustavaa ja valmentavaa.

Kirjasto panostaa henkilöstövoimavarojen hallintaan näiden periaatteiden mukaisesti ja tarkentaa suunnitelmiaan kolmivuotisissa tulossopimuksissa.

						21

Digitaalisen kirjaston rakentaminen ja asiantuntijatoiminta edellyttävät voimakasta panostusta henkilökunnan osaamisen kehittämiseen ja  johtamiseen, jotta kirjasto onnistuu strategian mukaisessa toiminnassaan.   

Kirjaston henkilöstön osaamisen kehittäminen ja työkyvyn ylläpito tulevat olemaan keskeisiä haasteita 2000-luvulla palveluiden uudistuessa, keski-iän noustessa ja pitkän kokemuksen hankkineiden osaajien jäädessä eläkkeelle.  Työhyvinvoinnin ylläpitämiseksi kirjasto panostaa  johtamisen kehittämiseen, osaamisen kehittämiseen, vastuualueiden ja työprosessien selkeyttämiseen sekä työkykyyn, muutoksen hallintaan ja viestintään.  

Kirjaston osaamistason nostaminen edellyttää panostusta työssä oppimiseen, mutta myös koulutuspalveluiden ostoon ja omaehtoiseen kouluttautumiseen (esim. puuttuvan tutkinnon suorittaminen).   

Tavoitteena on nostaa koulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista asteittain 4-5 prosenttiin, mikä merkitsee, että koulutuspalveluiden ostoon vuosittain käytettävä rahasumma (25 000 euroa ) lähes kaksinkertaistetaan.   Henkilöstön kehittäminen ja muut henkilöstöhallinnolliset uudistukset (mm. palvelukeskushanke) edellyttävät myös määräaikaisen henkilöstön lisäämistä tai vastaavien palvelujen ostamista. 

Kustannusarvio on yhteensä 40 000 euroa/v toimintakaudella. 

Digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja ylläpito

Kirjaston IT-toiminnan kustannukset vuonna 2006 olivat kokonaisuudessaan 650 100 euroa sisältäen tietohallintohenkilöstön palkat ja muut henkilöstömenot, laiteostot, laitevuokrat ja leasingmaksut, valmisohjelmistot, tietoliikenteen ja tiedonsiirron, tietojärjestelmien ylläpidon, käyttöpalvelut, konsultointipalvelut ja koulutuspalvelut.  Osa em. kuluista ohjautuu suoraan kirjastopalvelut- ja oppikirjapalvelut-linjojen kuluiksi, osa vyörytetään laskennallisesti.  

Digitaalisen kirjaston rakentaminen merkitsee tuntuvaa lisäpanostusta tietohallintotoimintoihin atk-järjestelmien ylläpidon ja erilaisten huolto- ja tukipalvelumaksujen lisääntyessä.   

Kirjasto arvioi vuosittaisten ylläpitokustannusten nousevan 150 000 euroon sisältäen järjestelmätoimittajien tukipalvelu- ja ylläpitomaksuja sekä yhden uuden henkilön palkkaus/ ostopalvelukulut.  Merkittäviä uusia tukipalvelu- ja ylläpitokuluja ovat digitaalisen arkiston,  polttorobottien sekä verkkopalveluiden ylläpitokulut ja itsenäiskäytön tuki. 

Varsinaiset atk-järjestelmien hankintaan ja käyttöönottoon liittyvät laiteinvestoinnit on esitelty luvussa 5 Kehittämishankkeet. 

5  KEHITTÄMISHANKKEET

Analogisen kokoelman digitointi 

Analogisen kokoelman digitointi rahoitetaan kirjaston käytettävissä olevilla siirtomäärärahoilla eikä kustannus siten sisälly toiminta- ja taloussuunnitelmaan.

Digitaalisen arkistojärjestelmän laajentaminen ja uusiminen
Digitaalisen kirjaston sydän on digitaalinen arkisto.  

						22

Kirjasto hankkima arkistojärjestelmä asennettiin kauden 2006/2007 aikana.  Tarkoitus on, että arkistoa laajennetaan asteittain.   Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää laajennusvaiheen kustannukset vuonna 2009, 40 000 euroa. 

Digitaalisen arkistojärjestelmän uusiminen toteutetaan 2012, kustannusarvio 300 000 euroa. 

Verkkopalvelujen ja verkkojakelun kehittäminen

Verkkopalveluiden kehittäminen on merkittävin kirjastopalvelut-linjan hankkeista 2008-2012.

Verkkopalvelukokonaisuus integroi kirjaston monikanavaisen jakelumallin uusiin verkossa  toteutettaviin palveluihin. Strategian mukaan on tarkoitus toteuttaa saavutettava verkkopalvelukokonaisuus (portaali). Kokonaisuus rakennetaan nykyisten palveluiden ja Celianetin ympärille. Tavoitteena on saada palveluun myös ns. kolmansien osapuolien tarjontaa, esimerkiksi näkövammaistahojen lehtiä.  Lähtökohtana ovat saavutettavuus, päätelaiteriippumattomuus sekä yhden luukun asiointimalli. Digitaalisten äänikirjojen jakaminen verkon kautta alkaa vuoden 2007 aikana pilottina. 

Verkkopalveluiden edellytyksenä ovat digitaaliset tuotteet, asiakkaiden tunnistaminen, päätelaiteriippumattomuus sekä tekijänoikeuskysymysten ratkaiseminen niin, että digitaalisia tuotteita voi jakaa verkossa näkövammaisille ja lukemisesteisille.  

Asiakkaille tarjotaan uudenlaisia palvelusisältöjä.  Kirjallisuuden sisältöjä nostetaan esille erilaisin arvioinnein ja lukuvinkein.  Annetaan myös asiakkaille mahdollisuus kirjallisuuden arviointeihin ja suosituksiin.  Edistetään vuorovaikutusta kirjaston asiakkaiden ja henkilökunnan välillä verkkopalvelun uusin keinoin.

Verkkopalveluiden käyttö perustuu aluksi tietokoneeseen.  Muut verkkokuuntelulaitteet ovat kehitteillä ja tulevat lisäämään verkkopalveluiden asiakaskuntaa.  Näkövammaisten Keskusliitto ry:n Daisy-yksikön tavoitteena on ottaa Daisy-verkkokuuntelulaitteita jakeluun jo vuoden 2008 kuluessa.

Verkkojakelu lisää myös itsenäiskäytön tukipalveluita kirjastossa.

Verkkopalvelut eivät voi lisääntyä merkittävästi ellei niissä ole perusteellisesti suunniteltuja palveluita.  Suunnittelussa on otettava huomioon, että osa asiakaskuntaa käyttää verkkopalveluita laitteella, jonka käyttö perustuu ääneen ja osa käyttää pieniä mobiililaitteita. 

Alustavan aikataulun mukaan

- vuonna 2007 uudistetaan verkkosivut, joiden kautta asiakkaille tarjotaan uusia palvelusisältöjä (esim. RSS-syötteet).  Pilotoidaan äänikirjojen verkkojakelua 2007/2008

- vuonna 2008 otetaan käyttöön digitaalisten äänikirjojen verkkojakelu omakirjalainauksen rinnalle ja saatetaan kirjaston omien verkkopalveluiden toiminnallisuus hyvälle tasolle: luodaan uudet verkkopalvelut ja palveluiden sisällöt, kirjallisuuden sisältöjä nostetaan esille erilaisin arvioinnein ja lukuvinkein ja edistetään vuorovaikutusta verkossa eri keinoin

- vuodesta 2009 eteenpäin laajennetaan verkkopalvelun sisältöä 
 (otetaan mahdollisesti ulkopuolisia tarjoajia portaaliin mukaan)

Äänikirjojen verkkojakelu kasvaa vuosittain niin, että vuonna 2012 noin kolmannes (eli n. 350 000 lainaa) kaikista lainoista on verkkolainoja.

					23

Ennusteiden mukaan verkkojakelun käyttö vuonna 2008  perustuu tietokoneeseen tai johonkin langattomaan Daisy-soittimeen, joita on tullut markkinoille.  Muut laitteet tulevat näiden  rinnalle myöhemmin.   Verkkojakelun lisääntymisen edellytyksenä on, että asiakkailla on päätelaitteita käytettävissään. 

Verkkojakelun pilottivaihe voidaan hoitaa suhteellisin pienin muutoksin infrastruktuurissa. Laajempi verkkojakelu sen sijaan vaatii mm. kunnollista laajakaistayhteyttä. Kirjaston järjestelmät ovat omissa tiloissa ja niiden ulkoistaminen on vaikeaa järjestelmien integroinnin takia.

Verkkopalvelun ensimmäisen vaiheen kustannukset ajoittuvat vuosiin 2007 ja 2008.   Palvelujen edelleenkehittämiseen on lisäksi varattu toiminta- ja taloussuunnitelmassa 50 000 euroa vuosittain kolmen vuoden ajan 2009-2011.  Ylläpitokulujen, jotka sisältävät myös itsepalvelun tukipalvelun, arvioidaan olevan 50 000 euroa vuodessa (tämä summa sisältyy myös IT-toiminnan ylläpitokuluihin 150 000 euroa).  Hankkeeseen käytetään myös siirtomäärärahoja. 

Kirjatuotannon kokonaisuudistus

Kirjatuotannon kokonaisuudistuksen tavoitteena on uudistaa kirjaston vanhentuneet/vanhentumassa olevat tuotantomenetelmät ja –tekniikat ja hyödyntää uusia tekniikoita Daisy-tuoteperheen laajentamisessa.   Kirjatuotannon kokonaisuudistus luo samalla pohjaa oppikirjatuotannon lisäämiselle, mikäli lisävoimavaroja kirjatuotantoon on tts-kaudella saatavissa (ks. kappale oppikirjapalveluiden kokonaisuudistus sivu 24). 

Kirjatuotannon kokonaisuudistus sisältää rakenteisten dokumenttien tuotantoympäristön käyttöönoton sekä puhesynteesi- ja hybridikirjojen valmistamisen käynnistämisen.  Edelleen kirjatuotannon kokonaisuudistus sisältää yhteistyön tiivistämisen kustantajien kanssa, kohokuvatuotannon uudistamisen sekä oppikirjojen toimitustavan tarkistamisen (missä määrin oppikirjojen tekstejä tai kuvia muokataan) sekä tuotantoperiaatteiden tarkistamisen (mitä oppikirjoja valmistetaan mihinkin muotoon: äänikirjaksi, puhesynteesikirjaksi, pistekirjaksi jne.).   

Uudistus käynnistyy syksyllä 2007, jolloin se aikataulutetaan.  Uudistus toteutetaan usean vuoden aikana niin, että se on toteutunut 2011. 

Keskeinen osa kokonaisuudistusta on Daisy DTBook (XML)-projekti.  Projekti liittyy Daisy-tuoteperheeseen ja sen laajentamiseen.  Sillä mahdollistetaan erilaisten jakelukappaleiden valmistaminen samasta perusformaatista automaattisesti.  Automatisoinnin asteeseen vaikuttaa kuitenkin se, missä määrin tekstejä käsin toimitetaan (esim. kuvaselostusten laatiminen).  Projektilla varmistetaan korkeatasoinen laatu, sillä se noudattaa kansainvälisen Daisy-konsortion määrittelemiä standardeja.  Ks. liiteaineisto.

Projekti edellyttää määräaikaikaista projektityöntekijää 2008-2011 (40 000 euroa/v).  Tarvittavien tuotanto-ohjelmien kustannusarvio on 50 000 euroa.  

Puhesynteesikirjojen tuotantoa varten tarvittavan puhesynteesiohjelmiston kustannusarvio on n. 40 000 euroa, minkä kirjasto teettää 2007/2008.  

Projektin tulokset mahdollistavat paitsi tehokkaampia tuotantotapoja, myös monimuotoisempaa tuotantoa.  Esim. asiakkaille lisäarvoa tuottavaa lisämateriaalia voidaan yhdistää yhdistelmäkirjojen metadatatietoihin.  Tällaista multimediatuotetta kokeillaan toimintakaudella ennakoiden tulevaisuuden tuotetta. 

						24

Kohokuvatuotannon uudistaminen käynnistyy vuonna 2009 tavoitteena saada tuotanto uudistetuksi vuoteen 2011 mennessä.  Tavoitteena on siirtyä askarteluun perustuvasta kohokuvien originaalien valmistamisesta tietokonepohjaiseen originaalituotantoon ja kohokuvien tulostukseen.  Projektin kustannusarvio on 50 000 euroa.   Projektia ennakoidaan tarkistamalla myös kohokuvien tuottamisen periaatteet. 

Yhteistyön tiivistäminen korkeakoulukirjastojen kanssa

Yhteistyötä korkeakoulukirjastojen kanssa kehitetään yhteisen projektin avulla opetusministeriön ESOK-hankkeeseen liittyen.  

Karkea kustannusarvio projektille on 50 000 euroa vuonna 2008 ja 2009.  Projektin tavoitteena on luoda malli, joka selkiyttää opiskelijoiden kirjatilausten käsittelyä ja jonka avulla voidaan ennakoida opiskelijoilta tulevia kirjatilauksia. Projekti  luo myös pohjaa oppikirjapalveluiden kehittämisen kokonaisuudistukselle korkeakouluopiskelijoiden osalta (ks. seuraava). 

Oppikirjapalveluiden kokonaisuudistus
Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalvelussa on puutteita etenkin lukihäiriöisten, toisen asteen ammatillisten opiskelijoiden ja korkea-asteen opiskelijoiden palvelussa.   Vertailu Norjaan ja Ruotsiin osoittaa, että esim. korkea-asteen oppikirjoja tuotetaan Norjassa ja Ruotsissa tuntuvasti enemmän kuin Suomessa (tilasto vuodelta 2001: Suomi 190 nimekettä, Norja 300 nimekettä,  Ruotsi 1 300 nimekettä).  

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 400 000 euron lisäyksen oppikirjatuotannon ja –palvelun kehittämiseen ja laajentamiseen vuodesta 2009 alkaen.  Määräraha on varaus, jolla varaudutaan tässä suunnitelmassa esiin tuotujen kehittämis-, tuotanto- ja palvelutarpeiden selvittämiseen, suunnitteluun ja toteutukseen.  Kirjasto tarkistaa suunnitelmaa tulevissa toiminta- ja taloussuunnitelmissaan.  Merkittävä lisäys kirjatuotantoon edellyttää myös palveluhenkilökunnan ja tuotantokapasiteetin tarkistamista. 

Suunnitelmaan sisällytetään mahdolliset lukihäiriöisten erityistarpeet oppimateriaaleille (esim. selostukset vierasperäisille sanoille yms.

6  TUOTTAVUUS- JA TALOUSSUUNNITELMA

Kirjastolle määritelty kehys tts-kaudelle on seuraava:

      Kehys				Kehyksen ylitys		
      2006	      6 178 000 euroa
2007	7 018 000 euroa		-
2008	6 884 000 euroa		-
2009	6 620 000 euroa		94 000 euroa
2010	6 464 000 euroa		832 000 euroa
2011	5 800 000 euroa		1 510 000 euroa
2012	5 800 000 euroa		1 785 000 euroa

						

						25

Toiminta- ja taloussuunnitelma ylittää kehyksen jo 2009, mutta selvimmin vuodesta 2010 alkaen.  Ylityksen syynä ovat palvelun voimakkaasta kasvusta aiheutuvat lisäkustannukset sekä tts-kauden kehittämishankkeet, jotka on kuvattu luvussa 5.  Digitaalisen arkistojärjestelmän uusiminen (300 000 euroa) aiheuttaa osaltaan kehyksen ylityksen v. 2012. 

Palvelujen käyttö on lisääntynyt huomattavasti nopeammin kuin kirjasto vuosi sitten arvioi.
Vuoden 2008 loppuun mennessä kirjaston lainaus on kaksinkertaistunut vuoden 2005 tasosta.  Vuoden 2012 loppuun mennessä palvelun arvioidaan kolminkertaistuvan vuoden 2005 tasosta.  Daisy-omakirjalainaus on tuonut kirjastolle runsaasti postimaksusäästöjä, joita on käytetty lisääntyneen palvelun hoitamiseen.   Voimakkaan kasvun aikana säästöjä ei kuitenkaan enää voi syntyä.

Vuonna 2005, ennen Daisy-omakirjalainauksen käynnistymistä, postimaksukustannukset olivat n. 1 500 000 euroa.  Tästä summasta 1 000 000 euroa on varattu lisääntyvän lainauksen aiheuttamiin postitus- ym. materiaalikuluihin ja 500 000 euroa muihin kustannuseriin, joita ovat:

-	127 000 euroa virastotyöaikaan siirtyminen 
-	50 000 euroa tulospalkkiot
-	50 000 euroa palvelujen ostot palvelukeskuksesta 
-	100 000 euroa pistekirjojen on demand –palvelun tulostuspalvelujen ostot
-	173 000 euroa lisääntyvät IT-kulut tts-kaudella

Vuonna 2010 miljoonan euron raja postituskuluihin ylittyy samalla kun kirjaston kehys pienenee. Riski määrärahojen riittävyydestä on tts-kaudella todellinen ja kirjasto joutuu laatimaan varasuunnitelman, mikäli kehystä ei ole mahdollista nostaa. 

Kirjaston tuottavuus lisääntyi 27 % vuonna 2006 ja tuottavuuden arvioidaan olevan samaa suuruusluokkaa 2007.  Tuottavuusharppauksen jälkeen tuottavuus normalisoituu, mutta tuottavuuden kasvua kuitenkin tapahtuu.  Tts-suunnitelman mukaan kirjalainan keskihinta laskee vuoden 2006 tasosta (9,45 euroa) noin 30 % tss-kauden loppuun mennessä. 

Oppikirjapalveluiden puolella vastaavanlaista tuottavuuden kasvua ei ole odotettavissa.

Henkilöstösuunnitelma

Opetusministeriön tuottavuusohjelman mukaan kirjaston tulee vähentää 13 virkaa/henkilöä vuoden 2011 loppuun mennessä.  Vähennys alkaa jo vuonna 2008 kolmella henkilötyövuodella. Jäljelle jäävien 10 henkilötyövuoden vähennys palkkauskuluineen sisältyy toiminta- ja taloussuunnitelmaan 2009-2012.  Henkilötyövuosimäärä vuoden 2011 lopussa olisi 52 henkilötyövuotta. Henkilöstövähennysten toteuttamiseksi on olemassa suunnitelma.  Ensisijainen tavoite on, että vähennys saadaan toteutetuksi luonnollisen poistuman kautta (eläkkeelle siirtymisten tai irtisanoutumisten kautta).  Viiden henkilön kohdalla tilanne on vielä avoin, sillä vanhuuseläkkeelle siirtyminen ei heidän kohdallaan ole ajankohtaista.  

Kirjaston toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää voimakkaita kasvutavoitteita kirjasto- ja oppikirjapalveluihin sekä it-toiminnan ja asiantuntijatoiminnan vahvistamiseen.  Kirjasto onkin todennut, että sillä on tarve pitää vapautuvat virat tulevaa käyttöä varten.  Näin ollen virkamäärää ja vastaavia palkkauskuluja ei tulisi vähentää.  Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 6 henkilötyövuoden lisäyksen palkkauskuluineen (264 000 euroa), jolloin henkilötyövuosimäärä olisi 58.  Lisäksi henkilöstöpalveluiden ostoihin on budjetoitu määräraha, joka vastaa n. 2,5 henkilötyövuotta. 

Virkamäärää oleellisempaa on, että kirjastolla on tts-kaudella käytettävissä lisämäärärahaa palveluiden järjestämiseen palveluiden kasvua ja niiden kehittämistarpeita vastaavasti. 

Suunnitelma ei sisällä tupo-korotuksia.