CELIA					
NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTO			24.10.2006							
Toiminta- ja taloussuunnitelma on hyväksytty Näkövammaisten kirjaston 
johtokunnassa 24.10.2006.

TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2008-2011

1  Toiminnan ja toimintaympäristön kuvaus 2008-2011		2		1.1. Näkövammaisten kirjaston toiminnan tarkoitus
    	 ja toiminta-ajatus				2		1.2. Toimintaympäristön muutokset 2008-2011		5	

2  Kirjaston toiminnan strategiset painopisteet 2008-2011 		9
	2.1.  Palvelu kaksinkertaistuu			9
	2.2.  Äänikirjakokoelma digitoidaan kokonaan		10
                    2.3. Vahvistetaan verkostoitunutta toimintatapaa		10
                    2.4.  Verkkopalveluita kehitetään			11
	2.5.  Daisy-tuoteperhettä laajennetaan		11
2.6. Näkövammaisten ja lukihäiriöisten oppikirjapalveluiden
rahoittaminen				11
2.7. Kirjaston toiminnallisten edellytysten turvaaminen	12
2.8. Kirjaston tuottavuus				13
	
3  Perussuunnitelma					15
	3.1.  Oppikirjapalvelut 				16		3.2.  Kirjastopalvelut				19
	3.3.  Asiantuntijapalvelut				 24
	3.4.  Hallinto- ja tukitoiminta. Henkilöstön kehittäminen	 28
	
4  Kehittämishankkeet                                                                               	31 
	4.1. Digitaalisen kirjaston kehittämisohjelma		31
	4.2. Digitointi, digitaalisen arkistojärjestelmän laajennus	31
	4.3. Omakirjalainauksen käyttöönotto pistekirjapalvelussa	32
	4.4. Puhesynteesin käyttöönotto kirjatuotannossa 	32
	4.5. Toiminnanohjausjärjestelmän laajentaminen		32
	4.6. Verkkopalveluiden ja verkkolainauksen kehittäminen	34
	4.7. Oppikirjapalvelujen kehittäminen		35	   
	
5  Taloussuunnitelma	     				35                                                                          							
	Taloussuunnitelman taulukot
	1.  Määrälliset vaikuttavuustavoitteet 2008-2011			
	2.  Määrärahatarve 2008-2011		
3.	Määrärahatarve eriteltynä		
	4.  Kustannus- ja tuottavuuskehitys 2003-2005			
	
	Liitteet:
	Kirjaston verkkopalvelut (kaksi suunnittelukuvaa)

													2	
1.  TOIMINNAN JA TOIMINTAYMPÄRISTÖN KUVAUS 2008-2011

1.1.   NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTON TOIMINNAN TARKOITUS JA TOIMINTA-AJATUS 
TOIMINTA-AJATUS 
Näkövammaisten kirjaston toiminta-ajatuksena on antaa näkövammaisille ja muille lukemisesteisille  mahdollisuus tiedonsaantiin, opiskeluun, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen ja virkistykseen.  Tavoitteeseen päästään tuottamalla ja tarjoamalla käyttöön asiakaslähtöistä erityisaineistoa ja asiantuntijapalveluja.

VISIO JA STRATEGIA  
Näkövammaisten kirjasto on vahva osaaja kirjallisuuden tuottajana ja välittäjänä näkövammaisille ja muille lukemisesteisille henkilöille tavoitteena kansalaisten tasa-arvo kirjallisuuden ja tiedon saannissa.   

Kirjaston tavoitteena vuoteen 2012 mennessä on parantaa kirjallisuuden ja palveluiden saatavuutta ja palveluiden laatua ja tehokkuutta digitaalisen kirjaston keinoin ja verkostoitumalla muiden toimijoiden kanssa.  Digitaalinen kirjasto sisältää digitaaliset tuotteet, monikanavaisen palvelumallin ja uudet jakelutiet, mm. verkkopalvelut.  Lainauksesta siirrytään jakeluun aina kun se on perusteltua. 

Toimintakauden 2008-2011 keskeiset tavoitteet ovat:
-	Kirjastopalveluja lisätään: palveluiden käyttö kaksinkertaistuu vuoden 2005 tasosta, mikä parantaa mm. ikääntyvän väestön ja lukihäiriöisten äänikirjapalveluiden saantia, samalla kirjastopalvelujen tuottavuus
      lisääntyy jopa kolmanneksella vuoden 2005 tasosta 
-	uusia verkkopalveluita otetaan käyttöön, keskeisenä äänikirjojen verkkolainaus.  Verkkolainauksella kirjasto tukee myös kestävän kehityksen periaatteita, kun verkkolainaus korvaa vähitellen cd-levyihin perustuvan omakirjalainauksen
-	vahvistetaan verkostoitunutta toimintatapaa niin asiakashankinnassa, palvelussa kuin kirjatuotannossa ja -hankinnassakin, tärkeänä verkostokumppanina muut kirjastot
-	äänikirjakokoelma saatetaan kokonaan digitaaliseksi vuoden 2011 loppuun 
      mennessä
-	uusia, Daisy-tuoterunkoon perustuvia tuotteita otetaan käyttöön
     (puhesynteesikirjat/hybridikirjat)
-	oppikirjapalveluja ja asiantuntijatoimintaa vahvistetaan
-	varmistetaan tuottavuuden kehittyminen, kehitetään edelleen johtamista ja osaamista, ratkaistaan tuottavuusohjelman henkilöstövähennykset ja kirjaston työaika-asia. 

ASIAKASKUNTA
Kirjaston asiakaskunta koostuu sokeista, heikkonäköisistä, kuurosokeista, lukihäiriöisistä, kehitysvammaisista, afaatikoista, lihastautia sairastavista ja muista henkilöistä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi lukea tavallisia kirjoja.  Näkövammaisia arvioidaan olevan Suomessa 80 000 ja muihin vammaisryhmiin kuuluvia vähintään sama määrä.  Kirjastolla on tällä hetkellä 12 000 asiakasta.   Erityisaineistoja tarvitsee asiakaskuntaa arvioidaan olevan 40 000.

						3

	SÄÄDÖSPOHJA
Näkövammaisten kirjaston tehtävät on määritelty kirjastosta annetussa laissa 638/1996.  Sen mukaan kirjasto
- tuottaa ja lainaa piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa
- tuottaa  oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- myy tuottamaansa aineistoa yksityisille, kirjastoille ja muille laitoksille
- opastaa asiakkaitaan kirjaston käytössä ja tiedonhaussa sekä
- toimii alansa asiantuntijalaitoksena.

Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/1996.

Näkövammaisten kirjaston suoritteiden maksullisuudesta on opetusministeriö antanut maksuperustepäätöksen 8.12.2003 ja on nykyisessä muodossaan voimassa 31.12.2006 asti.

Tekijänoikeuslaki ohjaa kirjaston ääni-, piste- ja muuta kirjatuotantoa.

KESKEINEN TOIMINTA
Näkövammaisten kirjasto tuottaa ja välittää käyttöön näkövammaisten ja lukemisesteisten tarpeisiin soveltuvaa erityisaineistoa.  Kirjasto on merkittävin ääni- ja pistekirjojen tuottaja Suomessa ja valtakunnallisena kirjastona palvelee koko maata.

Kirjasto on saavutettavien aineistojen tuotantolaitos:
-	kirjasto valmistaa itse tai teettää alihankkijoilla äänikirjoja, pistekirjoja, elektronisia kirjoja ja kohokuva-aineistoja.  Vuosittain kirjasto tuottaa n. 1000 uutta kauno- tai tietokirjanimekettä saavutettavaan muotoon ja vie ne digitaaliseen kokoelmaansa.Näitä aineistoja ei ole kaupallisilta markkinoilta saatavissa
-	kirjaston rooli saavutettavien aineistojen tuotantolaitoksena perustuu siihen, että markkinoilla ei ole riittävästi tarjolla saavutettavassa muodossa olevaa materiaalia

	Kirjasto on oppimateriaalikeskus:
-	kirjasto tuottaa kaikki näkövammaisten koululaisten ja opiskelijoiden tarvitsemat oppikirjat peruskoulun ala-asteelta korkeakouluopiskeluun.  Vuosittain kirjasto tuottaa n. 500 uutta oppikirjanimekettä, joista kopioita n. 4000. Näitä aineistoja ei ole kaupallisilta markkinoilta saatavissa.  Oppikirjapalvelu on maksullista peruskoulun ja toisen asteen oppikirjojen osalta. Palvelu on kaikkien lukemisesteisten käytettävissä 

						4
	Kirjasto on ääni- ja pistekirjoja lainaava kirjasto:
-	Kirjasto lainaa v. 2006  430 000 kirjaa 12 000 näkövammaiselle tai lukemisesteiselle asiakkaalleen; palveluiden käyttö tulee viiden vuoden kuluessa voimakkaasti lisääntymään
-	lainauspalvelu palvelee koko maata: lainakirjat lähetetään postitse eri puolilla Suomea asuville asiakkaille ja entistä enemmän myös yleisille kirjastoille, jotka lainaavat Celia-kirjaston kirjoja omille lukemisesteisille asiakkailleen
-	lainauspalvelu on uudistunut v. 2006, jolloin kirjasto on Daisy-äänikirjapalveluissa ottanut käyttöön ns. omakirjalainauksen (on demand –lainaus)
					
     	 Kirjasto on saavutettavien aineistojen asiantuntijakeskus:
-	kirjaston yhteydessä toimii opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta, joka toimii pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä
-	kirjastoon on keskittynyt vahva ääni- ja pistekirjaosaaminen sekä saavutettavuusosaaminen, jotka kirjasto on hankkinut verkottumalla alan kotimaisten ja ulkomaisten toimijoiden kanssa 
-	tarve asiantuntijapalveluiden lisäämiseen kasvaa, jotta saavutettavuus ja design for all –ajattelu saadaan toteutumaan yhteiskunnassa

ARVOT
Kirjasto toteuttaa toiminnassaan opetusministeriön hallinnonalan yhteisiä arvoja, joita ovat tasa-arvo, sivistys, luovuus ja hyvinvointi. 

Kirjaston omat arvot ohjaavat kirjaston työntekijöiden toimintatapoja ja menettelytapoja sekä suhtautumista asiakkaisiin , sidosryhmiin, työtovereihin ja omaan työhön.  Kirjaston arvot ovat 

asiakaslähtöisyys
- arvostamme asiakkaitamme
- otamme palveluissamme ja niiden kehittämisessä huomioon asiakkaidemme tarpeet 
- palvelemme asiakkaitamme luotettavasti ja tehokkaasti

toimiva työyhteisö 
- otamme vastuun omasta työstämme ja arvostamme toisiamme ja toistemme työtehtäviä
- teemme yhteistyötä toistemme kanssa toimien innostavasti, kannustavasti, avoimesti ja joustavasti
- toimimme tuloksellisesti käyttäen voimavarat parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi

asiantuntevuus
- teemme työmme ammattitaitoisesti ja asiantuntevasti
- haluamme oppia uutta, seurata aikaamme ja kehittyä työssämme ja toiminnassamme.  Olemme aktiivisessa vuorovaikutuksessa sidosryhmiemme kanssa. 

						5

1.2.	TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSET 2008-2011

Väestön ikärakenne muuttuu  -  haasteeseen on vastattu
Väestön ikääntymisestä aiheutuva heikkonäköisten henkilöiden määrän lisääntyminen lisää jatkuvasti myös saavutettavassa muodossa olevien aineistojen kysyntää.  Niinikään lukihäiriöisten henkilöiden taholta tullut kysyntä on lisääntynyt koko 2000-luvun ajan.    Kirjastolla on tällä hetkellä n. 12 000 asiakasta ja kirjasto arvioi potentiaalisen asiakaskunnan suuruudeksi 40 000 henkilöä.  Kirjaston asiakaskunta lisääntyi 2000-luvun alkuvuosina 20 %, mutta palveluiden käyttö samana aikana vain 8 %.   

Kirjaston keskeisenä haasteena viime vuosina on ollut tehokkaiden – mutta silti laadukkaiden  -  keinojen löytäminen palveluiden järjestämiseksi kasvavalle asiakaskunnalle.  

Vastatakseen kasvavan kysynnän tuomaan haasteeseen 
kirjasto on tehnyt jatkuvaa kehitystyötä koko 2000-luvun ajan. 
Tässä työssään kirjasto on hyödyntänyt digitaalitekniikkaa ja kansainvälisiä käytäntöjä sekä vaikuttanut tekijänoikeuslain sisältöihin ja apuvälineiden saantiin. Kirjasto on rakentanut digitaalisen kirjaston ja siirtynyt  analogisista tuotteista (C-kasetit) digitaalisiin tuotteisiin (Daisy-äänikirjat) sekä uudistanut prosessejaan sekä organisaatiotaan. 

2000-luvun alkupuoli on ollut digitaalisen Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönoton ja digitaalisen kirjaston perustan luomisen aikaa.   Tältä perustalta kirjaston on mahdollista vastata kasvavaan kysyntään ja luoda uusia verkkopalveluja. 

Jo vuonna 2006 kirjaston kehittämistyö on tuottanut näkyviä tuloksia: Daisy-omakirjalainaus on otettu käyttöön, minkä seurauksena kirjastopalveluiden käyttö (kauno- ja tietokirjallisuuden lainaus) lisääntyy v. 2006 25-30 % verrattuna edelliseen vuoteen.  Vastaavanlaista nousua on odotettavissa myös vuonna 2007. 

Missä määrin palvelujen laajentaminen onnistuu toimintakaudella 2008-2011 on riippuvaista siitä, saako kirjasto kehittämistyön tuloksena syntyneet tuottavuushyödyt käyttöönsä ja mitkä ovat kirjaston mahdollisuudet saada uutta rahoitusta palveluiden lisäämiseen ja uusien palveluiden kehittämiseen jatkossa.

	Asiakastarpeet eriytyvät
	Palveluiden kysynnän lisääntyessä eriytyvät myös asiakkaiden palvelutarpeet.  	Kirjaston palveluilla on perinteisesti ollut kaksi eri kohderyhmää: toisaalla 	oppikirjoja tilaavat tahot, toisaalla kauno- ja tietokirjallispalveluja 
	tarvitsevat asiakkaat.  

						6

	Asiakaskunnan laajetessa näiden asiakasryhmien tarpeet eriytyvät 	edelleen riippuen mm. asiakkaiden elämäntilanteesta.  Esim. aktiiviset  	omatoimiasiakkaat ja aktiiviset seniorit (”harmaat pantterit”) odottavat  
                    kirjastolta erilaisia palveluja kuin vakavasti toimintaesteiset asiakkaat.  Suuri 	ryhmä ovat ns. ”helppo arki”-asiakkaat, jotka haluavat tuettuja lainauspalveluja  
                    (heille eri menettelyillä valittuja kirjoja).  
	
	Tulevaisuuden asiakasta ei voida leimata ”vain” äänikirjan lainaajaksi, vaan 	hänellä voi olla samanaikaisesti monenlaisia tarpeita. Tulevaisuuden asiakas 	ei välttämättä  halua rekisteröityä usean eri kirjaston asiakkaaksi, vaan 	haluaa, että palvelut toimivat yhdellä rekisteröitymisellä halusipa hän 	äänikirjan, musiikkiäänitteen tai videon -  tai korkeakoulunsa opinnäytteen.  
	
	Asiakkaiden päätelaitevarustus vaihtelee myös tulevaisuudessa.  Kun osalla 	asiakkaista voi olla monipuolinenkin päätelaitteisto käytettävissään erilaisine 	langattomine laitteineen ja valmiudet erilaisten verkkopalveluiden käyttöön, on 	osalla asiakkaista kenties vain cd-soitin.  Lisäksi on nousemassa kasvava 	joukko asiakkaita, jotka haluavat sisällön useaan eri päätelaitteeseen.

	Tulevaisuuden asiakas on entistä useammin myös muu kuin ”loppuasiakas”, 	esim. yleinen kirjasto, korkeakoulukirjasto, koulu, kunnan 	oppimateriaalikeskus, hoivakoti, asiakkaan asioiden hoitaja (erityisopettaja, 	omaishoitaja), mikä edellyttää, että kirjaston on hallittava erilaiset 	asiakkuuden roolit.

	Tulevaisuuden  toimintaympäristö asettaa kirjastolle haasteen 	rakentaa eri asiakasryhmien tarpeiden mukaiset palvelumallit yhteistyössä 	muiden toimijoiden kanssa.  Tulevaisuus haastaa kirjaston kaikessa 	kehittämistyössään varautumaan myös päätelaiteriippumattomiin ratkaisuihin. 

	Haasteena onkin tunnistaa kaikki ne mahdollisuudet, jotka 	saatavuusongelman poistuminen digitaalisten aineistojen kautta antaa sekä 	hallita useita eri formaatteja ja verkostoja.  	
	
Oppikirjojen kysyntä lisääntyy  -  on  tarvetta kehittää opetuksen tukipalveluita muutenkin
Lukihäiriöiset henkilöt muodostavat suuren potentiaalisen asiakaskunnan kirjaston oppikirjapalveluille.    
Lukihäiriöisten koululaisten määrä on viisinkertaistunut kirjaston oppikirjapalveluissa viimeisen viiden vuoden aikana ja potentiaalista kysyntää on runsaasti.  Tilanne on ollut ongelmallinen, kun samaan aikaan näkövammaisille suunnattu oppikirjapalvelu toimii minimitasoisesti.  Kirjaston noin tuhannesta oppikirjapalveluiden asiakkaasta  700 on lukihäiriöisiä, muut  näkövammaisia.  
	
Vertailun vuoksi mainittakoon, että Norjassa Utdanningsdirektoratetin vastuulla on tuottaa lukihäiriöisten koululaisten oppimateriaali.  Tällä maksullisella palvelulla on 5 400 käyttäjää ja vuosittain lainataan 22 000 äänikirjaa. 

					7

Lukihäiriöisten asiakkaiden palvelu Celia-kirjaston oppikirjapalveluissa helpottui vuonna 2006, kun uusi tekijänoikeuslaki tuli voimaan ja kirjasto saattoi käynnistää äänitettyjen oppikirjojen myynnin kaikkien lukemisesteisten koululaisten käyttöön.  

Uusien oppikirjojen äänittäminen voi resurssisyistä kuitenkin edelleen tapahtua vain näkövammaisten tarpeisiin.  Oppikirjavalikoiman lisääminen niin, että myös lukihäiriöisten tarpeisiin voitaisiin tehdä äänityksiä, edellyttää lisävoimavaroja.  Edelleen on myös selvittämättä, onko näkövammaisten ehdoilla tuotettu Daisy-äänikirja riittävä lukihäiriöisten henkilöiden tarpeisiin vai onko Daisy-kirjaa räätälöitävä lukihäiriöisten erityistarpeisiin tai kenties kehitettävä kokonaan uusi (multimedia)tuote lukihäiriöisiä varten.

Opetustoimen hallinnonalalla panostus erityisopetukseen ja syrjäytymisen ehkäisyyn lisännee myös erityisopetuksen tukipalveluiden, kuten oppikirjapalveluiden, kysyntää.  Opetusministeriön työryhmätyöskentelyn tuloksena on valmistunut ammatillisen erityisopetuksen strategia, jonka tavoitteena on lisätä integraatiota toisen asteen opiskelussa mm. parantamalla yleisten oppilaitosten rahoitusta erityisopetuksen järjestämisessä.  

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden käyttäjinä on tällä hetkellä varsin vähän toisen asteen opiskelijoita, joten ammatillisen erityisopetuksen strategia tuo toteutuessaan kirjastolle kokonaan uuden asiakasryhmän, jonka kirjatarpeisiin kirjasto ei nykyrahoituksen turvin pysty vastaamaan.
			
Oppikirjapalveluiden laajentaminen ei voi tapahtua kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden kustannuksella, minkä vuoksi kirjasto pitää strategiassaan tärkeänä ohjata opetusministeriön koulutus- ja tiedepuolen rahoitusta kirjaston oppikirjapalvelujen laajentamiseen.

Oppimateriaaleihin liittyvien erilaisten tukipalveluiden tarve (vrt. Speciapedagogiska institutet Ruotsissa) sekä verkostoituminen korkeakoulukirjaston ja muiden toimijoiden kanssa on myös syytä ottaa tarkasteluun toimintakaudella.   Opetusministeriön käynnistämä ESOK-hanke (esteetön opiskelu korkea-asteella) tulee lisäämään oppikirjojen kysyntää Näkövammaisten kirjastosta. 

Saavutettava yhteiskunta ja tulevaisuus tarvitsee asiantuntijoita
Näkövammaisten kirjaston kehittämistyössä on edetty kiireellisyysjärjestyksessä uudistamalla volyymiltaan suurin palvelu eli kauno- ja tietokirjallisuuden äänikirjapalvelu.  

2010-luvulle tultaessa painopiste on oppikirjapalveluiden (ks. edellä) ja asiantuntijuuden vahvistamisessa. 

					8

Jotta kirjasto pystyy tukemaan saavutettavan ja integraatioon perustuvan yhteiskunnan rakentamista ja jotta se pysyy itse kansainvälisen kehityksen kärjessä niin saavutettavan tietoyhteiskunnan,  Daisy-teknologian, päätelaiteriippumattoman maailman ja yhä laajenevan tietotekniikan hyödyntämisen kysymyksissä kuin perinteisen pistekirjoituksen, taktiilimaailman tai erityispedagogiikan alueella, kirjaston on voitava lisätä osaamistaan ja resurssejaan asiantuntijuuden vahvistamiseksi.  Tämä on kirjaston keskeinen haaste 2010-luvulla eikä sitä ole mahdollista ratkaista vain ”keräämällä osaamispääomaa” verkottumalla. 

Valtionhallinnon tuottavuushankkeet
                    Kirjaston toimintaympäristöön vaikuttavat valtionhallinnon tuottavuustavoitteet.  
Kirjaston tuottavuustavoitteet ovat samansuuntaiset valtionhallinnon tuottavuustavoitteiden kanssa.   

Valtionhallinnon tuottavuustavoitteet ovat kuitenkin ristiriidassa kirjaston tavoitteiden kanssa, jos kirjaston ei ole mahdollista pitää saavuttamiansa tuottavuushyötyjä omassa käytössään. Mikäli tuottavuushyödyt leikataan pois eikä lisärahoitusta ei ole saatavissa, kirjaston ei ole mahdollista laajentaa toimintaansa ja palvelujaan, vaan se pystyy ainoastaan hoitamaan nykyiset palvelut nykyisen suuruisessa laajuudessa.  Niinikään palveluiden edelleenkehittäminen vaarantuu.  

Uusi tekijänoikeuslaki auttaa, mutta jättää aukkoja
Uusi tekijänoikeuslaki vaikuttaa oleellisesti kirjaston toimintamahdollisuuksiin tietoyhteiskunnassa.   Vuonna 2006 voimaan tullut uusi tekijänoikeuslaki on huomattava parannus verrattuna aiempaan tekijänoikeuslakiin, mutta asettaa kuitenkin ongelmallisia rajoituksia, jotka liittyvät digitaalisten äänitteiden jakeluun ja myyntiin lukemisesteisten käyttöön. 

Uusi tekijänoikeuslaki jättää korvauksen piiriin sellaiset äänikirjat, jotka jäävät kirjaston asiakkaalle pysyvästi.  Näin ollen kirjaston tuottamien DAISY-äänikirjojen jakelu cd-levyillä tai välittäminen verkon kautta lukemisesteisille oikeuttavat korvaukseen, jos kirja jää asiakkaalle pysyvästi.  Kirjasto on selvittänyt mahdollisuutta tulkita uutta tekijänoikeuslakia niin, että asiakas sitoutuu hävittämään saamansa cd-levyt jolloin korvausoikeutta ei syntyisi.   Mikäli tämä tulkinta ei osoittaudu oikeaksi, aiheutuu digitaalisten äänikirjojen jakelusta uusia kustannuksia, joita kirjaston rahoituspohjassa  ei ole otettu huomioon. 

Myös äänikirjojen myynti erityisryhmien käyttöön -  vaikka se tapahtuisi hyvinkin subventoidulla hinnalla ja ilman voiton tavoittelua  - oikeuttaa korvaukseen.   Kirjasto on parhaillaan laatimassa sopimusta äänitettyjen oppikirjojen myynnistä Sanasto ry:n kanssa.  

					9

Ns. kaupallisten äänikirjojen  -  tai esim. Yleisradion kuunnelmien  -  digitointi tai saattaminen Daisy-formaattiin ja omakirjalainauksen piiriin ei myöskään ole mahdollista ilman sopimusta.  Näitäkin neuvotteluja kirjasto on käynnistänyt syksyllä 2005 samoin kuin neuvotteluja Ruotsista ostettujen Daisy-äänikirjojen saattamisesta omakirjalainauksen piiriin.  Sopimuksia ei kuitenkaan vielä ole.  

Tilanne aiheuttaa sen, että Näkövammaisten kirjaston on vaikea toimia ”täyden palvelun talona”, jonka digitaalinen kokoelma kattaisi myös markkinoilta saatavan äänikirjamateriaalin.   Vaihtoehtoisena ratkaisuna on nähdä kirjaston digitaalinen kokoelma täydentävänä palveluna muualta  -  esim. kirjastoista  -  saataville palveluille.  

Ikääntyvä henkilöstö ja kirjaston muutospaineet
Toiminnan kehittämisen aiheuttama jatkuva muutos sekä palveluiden kysynnän kasvu eivät voi olla aiheuttamatta  muutos-, palvelu- ja osaamispaineita henkilöstölle ja johtamiselle samaan aikaan, kun henkilöstövoimavarat ovat rajalliset ja henkilöstö ikääntyy. Toimintakaudella vanhuuseläkeiän saavuttaa 15 % työntekijöistä, mukana useita esimiehiä ja asiantuntijoita.  Organisaatiouudistus, jossa mm. perustettiin uusi lähiesimiestaso, toteutettiin 2006.  Haasteena on ottaa muutos hallintaan ja edistää muutoksessa jaksamista ja osaamista sekä onnistua uusien työntekijöiden rekrytoinnissa työmarkkinoilta. 

2.  KIRJASTON  STRATEGISET PAINOPISTEET 2008-2011

2.1.	Palvelu kaksinkertaistuu

	Digitaalisen kirjaston rakentamisen keskeisenä tavoitteena on lisätä 	kirjaston palveluiden ja kirjaston tuottamien kirjojen käyttöä monikanavaisen 	mallin avulla.

	Kirjasto on asettanut tavoitteeksi lainauspalveluiden kaksinkertaistumisen 	vuoden 2005 tasosta vuoteen 2012 mennessä.  Tavoite parantaa ikääntyvän 	väestön ja lukihäiriöisten äänikirjapalveluiden saantia. 

	Kirjastolla on runsaasti potentiaalista asiakaskuntaa  -  ikäihmisiä ja 	lukihäiriöisiä, jota vielä ei ole tavoitettu. Ruotsissa lukemisesteisiä varten 	tuotettuja äänikirjoja lainataan yleisten kirjastojen kautta noin kaksi 	miljoonaa kertaa vuosittain. Suhteutettuna Suomeen tulisi Suomen 	lainaustason olla noin miljoona lainaa. 

						10

	Tavoitteen mukaisesti vuonna 2011 Näkövammaisten kirjasto varautuu 	lainaamaan kauno- ja tietokirjallisuutta 700 000 kertaa. Vastaavasti 	yleisten kirjastojen kautta tapahtuva lainaus kaksinkertaistuu ja on 70 000 	lainaa.   

	Tavoitteena on myös tuotettujen oppikirjojen käyttöön saattaminen 	enenevässä määrin. Oppikirjatoimitusten tavoitteeksi asetetaan vähintään 5 	850 toimitusta v. 2011, nousua 45 % vuoden 2005 tasosta.    
	
2.2.	Äänikirjakokoelma digitoidaan kokonaan

	Oleellinen osa digitaalisen kirjaston rakentamista ja Daisy-	äänikirjajärjestelmän käyttöönottoa on analogisen äänikirjakokoelman 	digitalisointi.  Digitointityö on käynnistynyt vuonna 2005. 

	Tavoitteena on saada äänikirjakokoelma (n. 30 000 nimekettä) kokonaan 	digitaaliseksi vuoden 2011 loppuun mennessä.   Koko kokoelman digitoinnin 	mahdollistaa  kirjastolle vuodelle 2007 myönnetty määräraha, joka käytetään 	useamman vuoden kuluessa digitointisuunnitelman mukaisesti.

2.3.     Vahvistetaan verkostoitunutta toimintatapaa

	Toimintakaudella vahvistetaan edelleen verkostoitunutta toimintatapaa niin 	asiakashankinnassa, palvelussa kuin kirjahankinnassa ja –tuotannossakin.
	Keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat muut kirjastot. 

Toimintakaudella kirjasto etsii uusia keinoja saattaa Näkövammaisten kirjaston palvelut enenevässä määrin käytettäviksi paikallisten kirjastojen kautta.  Kirjaston strategiaan sisältyvä monikanavaisuus mahdollistaa sen, että kasvavaa asiakaskuntaa voidaan sujuvasti palvella myös muista kirjastoista käsin, jolloin Näkövammaisten kirjasto toimii tukipalveluna paikallisille kirjastoille.  Organisaatiorajat ylittävä asiakas- ja prosessilähtöinen palvelutuotanto on keskeinen tavoite myös uudessa kansallisessa tietoyhteiskuntastrategiassa 2007-2015.

Myös korkeakoulukirjastot ovat lähestyneet Näkövammaisten kirjastoa 
yhteistyöehdotuksin.  Opetusministeriön käynnistämä ESOK-hanke (esteetön opiskelu korkea-asteen oppilaitoksissa) tukee paitsi pyrkimyksiä yhteistyön tiivistämiseen, myös korkeakoulujen oman saavutettavuuden lisäämiseen. 

Pohjoismaisella ja kansainvälisellä tasolla kirjasto pyrkii digitaalisen aineiston vaihtosopimuksiin.  Ensivaiheessa pohjoismaiden näkövammaisten kirjastot pyrkivät saamaan aikaan yhteisen vaihtosopimuksen. 

Verkkomaailmassa saavutettavaa aineistoa tuottavat tahot  -  tärkeimpänä äänilehtien tuottajat  - voivat linkittyä yhteisen palveluportaalin alle ja verkottua sillä tavoin.

						11

	Asiantuntijatoimina pohjautuu myös verkostoituneeseen toimintatapaan, mitä 	vahvistetaan edelleen.  Tavoitteena on luoda mm. suomalainen Daisy-	konsortio, joka osallistuisi täysjäsenenä kansainvälisen Daisy-konsortion 	toimintaan (ks. www.daisy.org). 

2.4.  Verkkopalveluja kehitetään

	Digitaalisen kirjaston kivijalalle kirjasto kehittää toimintakaudella uusia 	verkkopalveluita.   Verkkopalvelut antavat mahdollisuuden käyttää kirjaston 	tuotteita ja palveluita itsenäisesti ajasta ja paikasta riippumatta.  

	Toimintakaudella kirjasto ottaa käyttöön digitaalisten äänikirjojen 	verkkolainauksen..Verkkolainaus tulee Daisy-äänikirjojen omakirjalainauksen 	rinnalle ja palvelu suunnataan ensi vaiheessa niille asiakkaille, joilla on 	tietokone käytettävissään.  Verkkolainauksen kokonaissuunnittelussa otetaan 	kuitenkin huomioon päätelaiteriippumattomuus.

	Verkkopalveluiden kehittämisessä otetaan entistä paremmin huomioon myös 	yleisten kirjastojen, oppilaitosten ja muiden asiakasryhmien tarpeet.

2.5.  Daisy-tuoteperhettä laajennetaan

2000-luvun alkupuolella kirjasto on keskittynyt suurimman volyymituotteen, Daisy-äänikirjan, käyttöön ottoon. Toimintakaudella 2008-2011  kirjastolla on mahdollisuus kehittää Daisy-tuoteperheen mukaisia muita tuotteita, kuten  puhesynteesikirjoja ja hybridikirjoja. 

Yhdistelmäkirjoja (hybridikirjoja), jotka sisältävät sekä tekstiä että ääntä, kehitetään ensisijaisesti oppikirjapalveluiden tarpeisiin.  Ääni voi olla luonnollinen tai puhesynteesillä tuotettu. 

Puhesynteesikirjat, jotka ovat keinotekoista ääntä sisältäviä äänikirjoja, ovat keino laajentaa äänikirjatarjontaa tulevaisuudessa.  Ihmisäänellä luettavien äänikirjojen määrää ei ole mahdollista merkittävästi lisätä nykyisestä äänitystoiminnan kalleuden vuoksi.  Puhesynteesikirjojen tehokas tuotanto edellyttää, että kirjojen tekstitiedostot, jotka ovat puhesynteesikirjojen raaka-ainetta, saadaan edullisesti tuotettua tai hankittua. 

2.6. Näkövammaisten ja lukihäiriöisten oppikirjapalveluiden rahoittaminen

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjasto tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille.   Lain mukaan kirjasto palvelee kaikkia henkilöitä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi käyttää tavallisia kirjastoaineistoja.  Kirjaston oppikirjapalveluiden piiriin kuuluvat siten 
myös muut kuin näkövammaiset henkilöt.  Oppikirjapalveluiden suurimmat asiakasryhmät ovat näkövammaisia ja lukihäiriöisiä.    	

					12

Koska oppikirjapalvelut ovat oleellinen osa erityisryhmien koulunkäynnin ja opiskelun tukipalvelua, tulisi oppikirjapalvelut rahoittaa opetustoimen budjetista, ei kulttuuritoimen budjetista niin kuin nyt tapahtuu.  

 Mallina voidaan pitää Ruotsia, jossa Ruotsin näkövammaisten kirjasto (Talboks- och punktskriftsbiblioteket) saa oppikirjapalveluihin tarvittavan määrärahan opetusministeriöstä, muuhun kirjastotoimintaan tarvittavan määrärahan kulttuuriministeriöstä.  

Rahoitusvastuun määrittely on ajankohtaista nyt, kun oppikirjapalveluiden kysyntä lukihäiriöisten taholta on lisääntynyt. Lisäksi  ammatillisen erityisopetuksen kehittäminen ja opetusministeriön ESOK-hanke lisää oppikirjapalveluiden kysyntää.  

Osa kirjaston oppikirjakirjapalveluista on maksullisia opetusministeriön antaman maksuperustepäätöksen mukaisesti.  Maksullisista palveluista saaduilla tuloilla ei pystytä kuitenkaan kattamaan edes kopioiden valmistamisen ja asiakaspalvelun kustannuksia puhumattakaan kirjojen originaalikappaleiden tuotantokustannuksista.  Tuloilla katetaan tällä hetkellä n. 5 % oppikirjatoiminnan kustannuksista.   Vuodeksi 2007 arvioitu tulokertymä on 75 000 euroa.

2.7	    Kirjaston toiminnallisten edellytysten turvaaminen

Kirjaston perustehtävien  -  kirjatuotannon ja palveluiden  - turvaaminen on edellytyksenä Näkövammaisten kirjaston toiminnan jatkuvuudelle.  Kirjatuotanto ei saa alittaa minimitavoitetta ja palveluiden käytön (lainauksen) tulee voida lisääntyä kysyntää vastaavasti.  Tämä edellyttää, että lainauksesta aiheutuviin kuluihin, kirjatuotantoon ja asiakaspalveluun on käytettävissä riittävät määrärahat.  

Kirjaston toiminnallisiin edellytyksiin on syytä kiinnittää huomiota, 
sillä kirjaston palveluiden kysyntä lisääntyy.  Samanaikaisesti digitaalisen kirjaston verkkopalveluiden rakentaminen sekä DAISY-äänikirjajärjestelmän täysimääräinen käyttöönotto edellyttävät voimavaroja.  Riskinä on, että valtionhallinnon tuottavuusohjelma leikkaa tuottavuushyötyjä, joita digitaalisen kirjaston käyttöönoton myötä syntyy.  

Kirjaston tavoitetilan toteuttaminen edellyttää myös kirjaston  johtamisen,  osaamisen ja työhyvinvoinnin edelleenkehittämistä sekä toiminnan laadun ja tuloksellisuuden jatkuvaa arvioimista. 

					13

Tulevaisuudessa kirjaston henkilöstön painopiste on asiantuntijatason tehtävissä.  Kyvykkäiden työntekijöiden rekrytointi  työmarkkinoilta  edellyttää jatkossa riittävän kilpailukykyistä palkkatasoa.  Kirjastossa nyt käytössä oleva normaalia lyhyempi työaika heikentää kirjaston palkkakilpailukykyä, joten työajan pidentäminen valtion virka-ajan mukaiseksi on kirjaston tärkein palkkastrateginen tavoite.   Niinikään tulospalkkioiden käyttöönotto osana tulos- ja tuottavuustavoitteiden saavuttamista on ajankohtaista.  

Toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohtana ovat kirjastolle osoitetut kehykset vuosille 2007-2009: vuonna 2007 7 018 000 euroa, vuonna 2008 6 876 000 euroa ja vuonna 2009 6 612 000 euroa.
				
2.8.  Kirjaston tuottavuus 
	
Daisy-omakirjalainaus on kirjaston tärkein tuottavuushanke, josta kirjasto 	on 	raportoinut ministeriölle erikseen osana valtionhallinnon 
tuottavuusohjelmaa.  Omakirjalainaus tehostaa  äänikirjojen jakeluprosessia.

	Daisy-omakirjalainauspalvelu käynnistettiin huhtikuussa 2006 ja se 	korvaa  C-kasettilainauksen viimeistään vuoteen 2010 mennessä, kun koko 	äänikirjakokoelma on digitoitu.  C-kasettikirjojen lainaus on aiheuttanut 	kirjastolle lähes 1 500 000 euron postimaksut vuosittain.  Daisy-	äänikirjojen omakirjalainaus antaa kirjastolle mahdollisuuden lisätä 	palvelua samalla kun postimaksut pienenevät.  

	Kirjasto arvioi, että vuonna 2011 lainauspalvelu on lisääntynyt 100 % 	vuodesta 2005. Samanaikaisesti vuosittaiset postimaksukustannukset ovat 	supistuneet 	1 450 000 eurosta (vuosi 2005) 810 000 euroon (vuosi 2011).  	Laskelma ei  sisällä inflaatiota.  Postimaksujen kehitys arvioidaan 	seuraavaksi:

Vuosi	2005	2006	2007	2008	2009	2010    2011

Suoritteet	
tuhatta	
lainaa	350	430	500	550	600	650       700

Posti-
maksut
1000 €	1 450	1 250	1 100	1 000	730	770        810

Kirjaston
Budjetti          	
1000 €		6 178   	7 018	6 876	6 612
				Kehys	Kehys

						14

	Syntyvillä postimaksusäästöillä on tarkoitus kattaa lainaustoiminnan kasvun 	aiheuttamia kuluja, IT-toiminnan vahvistamista, virastotyöaikaan siirtymisen 	kustannuksia sekä palvelukeskusostojen kustannuksia. 

	Vuoden  2011 tilanteen mukaan, jolloin postimaksusäästöjä on 640 000 	euroa verrattuna vuoteen 2005, suunnitellaan postimaksusäästöjä käytettävän 	seuraaviin menoeriin:

- virastotyöaikaan siirtyminen		127 000 euroa/v
- kirjaston IT-toiminnan lisääntyminen	150 000 euroa/v
- palvelujen osto Palvelukeskuksesta
  (liittyy talous- ja henkilöstöhallinnon
   rutiinien ulkoistamiseen)		   50 000 euroa/v
-  omakirjalainauksen tulostus-
   ja pakkauskuluista n. puolet		313 000 euroa/v 
                                                       Yhteensä        640 000 euroa/v

	Postimaksusäästöt eivät riitä kattamaan kaikkia palvelun kasvusta aiheutuvia 	kustannuksia, mikä on huomioitu niin, että kirjastolle ministeriön taholta 	määritelty kehys vuodelle 2009 on korkeampi kuin vuoden 2006 talousarvio.  

	Kirjaston tavoitteena on, että kirjastopalveluiden (kauno- ja tietokirjallisuden 	lainaus) tuottavuus vuonna 2011 on lisääntynyt  jopa kolmanneksella vuoden 	2005 tasosta. 

	Laskelma ei sisällä mahdollisia tekijänoikeuspalkkioita omakirjalainauksesta 	johtuen.  
	_ _ _ _

	Kirjasto on arvioinut v. 2005, että omakirjalainaus vähentää 13 henkilön 	työtehtävät jakelussa ja kasettikopioinnissa.  Koska omakirjalainauksen 	arvioidaan kuitenkin kaksinkertaistuvan vuoteen 2012 mennessä, on 	tarkistettu arvio 8 henkilön työpanoksen väheneminen jakelussa ja 	kasettikopioinnissa.  Viiden henkilön työpanos tarvitaan lainauksen kasvun 	aiheuttamiin lisääntyviin tehtäviin.

Omakirjalainauksen henkilöstövähennystä (olipa se 13 henkilön tai tarkistetun 8 henkilön työtehtävät) ei pystytä ratkaisemaan eläkkeelle siirtymisen kautta vuoteen 2011 mennessä.  Kirjaston ongelmana toimintakaudella 2008-2011 on, että Daisy-omakirjalainaus vapauttaa työtehtäviä, joiden viranhaltijat eivät ole kolmea lukuun ottamatta jäämässä eläkkeelle vuoteen 2011 mennessä. 

Tukitoimintoihin liittyvät tuottavuushankkeet (palvelukeskushanke) eivät aiheuta kirjastolle henkilöstövähennyksiä.  Kirjaston tukipalvelut on hoidettu kevyesti ja siirtyminen digitaaliaikaan merkitsee, että kirjastolla on tuntuvaa tarvetta lisätä etenkin it-panostusta. 

					15

Tuottavuushyötyjä etsitään edelleen sekä kirjatuotannosta että palveluprosesseista. Tuottavuushyötyjen etsiminen palveluprosessista on tärkeää omakirjalainauksessa, jotta palvelu pystytään hoitamaan kysynnän lisääntyessä.  Pelkkä omakirjalainaus tehostaa ainoastaan jakelua. Käynnistynyt palvelurakenneuudistus saatetaan loppuun ja sitä kehitetään edelleen.  Palveluprosessia tehostetaan myös verkostoituneella toimintatavalla. Henkilöstövähennyksiä ei aiheudu.  

Kirjatuotannon puolella etsitään keinoja ohjata kirjatuotannon voimavaroja joustavasti kulloinkin tarvittaviin tuotantokohteisiin sekä etsitään keinoja edullisempien tuotteiden käyttöönottoon (esim. puhesynteesikirjat) kirjatarjonnan lisäämiseksi.  Henkilöstövähennyksiä ei aiheudu.

Valtionhallinnon tuottavuusohjelma ohjaa kirjaston 
toimintaa niin, että toimintakaudella kirjasto keskittyy ydintoimintansa hoitamiseen ja etsii jatkuvasti keinoja toiminnan tehostamiseksi.   

Kirjasto haluaa korostaa, että voidakseen toimia 2010-luvun ympäristössä ja vaatimuksissa, se tarvitsee tulevaisuudessa kaikki käytössään olevat virat, mutta niiden sisältö tulee muuttumaan 2010-luvun tarpeiden mukaisesti.   Tähän viittaa myös opetusministeriö tilinpäätöskannanotossaan kirjaston vuoden 2005 toiminnasta: ”Myös yhä laajentuva tietotekniikan käyttö ja sen soveltaminen, kehittäminen ja hallinta edellyttävät korkeasti koulutetun henkilöstön lisäämistä.  Henkilöstötilanteeseen joudutaan palaamaan tuottavuusohjelman toteuttamisaikana.”

Tämä suunnitelma sisältää valtion tuottavuusohjelman mukaisesti 13 henkilön vähennyksen ja puolet näiden virkojen palkkauskuluista. 
Vastaavasti lisäyksenä on yhteensä 9 henkilön lisäys johtuen Daisy-omakirjalainauksen kaksinkertaistumisesta (5 henkilöä), oppikirjapalveluiden lisääntymisestä (1 henkilö), it-panostuksesta (1 henkilö), sekä asiantuntija- ja kehittämistoiminnan vahvistamisesta (2 henkilöä).  Ks. myös taulukko määrälliset vaikuttavuustavoitteet 2008-2011.

3.	PERUSSUUNNITELMA

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjastolla on kaksi keskeistä tulosaluetta:

- tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- tuottaa ja lainata piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa

Tämän mukaisesti kirjasto esittelee perussuunnitelmansa jaoteltuna oppikirjapalveluihin ja kirjastopalveluihin (kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut).  Molemmissa luvuissa käsitellään sekä kirjatuotantoa että varsinaista palvelua.   Jaottelu tukee myös kirjaston toimintojen uutta organisointia.  Kirjaston oppikirjapalveluiden asiakkailla on erilaiset tarpeet kuin kauno- ja tietokirjallisuuden asiakkailla, minkä vuoksi näiden toimintojen kehittämistarpeet ovat jossakin määrin erilaiset.   

					16

Yhteistä edellä mainituille toiminnoille on mm. yhteisen infrastruktuurin ja tukipalveluiden hyödyntäminen (esim. digitaalinen arkistojärjestelmä), yhteisen tuotantoteknologian ja tuotantokapasiteetin joustava käyttö ja Daisy-tuoteperheeseen perustuva tuotanto ja kehitystyö.  

Edellä mainittujen tulosalueiden lisäksi kirjaston tehtävänä on toimia alansa asiantuntijalaitoksena.  Tämä osuus on käsitelty omassa luvussa 3.3.
		
3.1.  Oppikirjapalvelut

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden tavoitteena on, että näkövammaiset ja lukemisesteiset koululaiset ja opiskelijat saavat tarvitsemansa oppimateriaalin.  

NYKYTILANNE
Näkövammaiset käyvät koulua ja opiskelevat pääsääntöisesti tavallisissa oppilaitoksissa ja käyttävät samoja oppikirjoja, jotka oppilaitos on näkevien käyttöön valinnut.  Näkövammaisten kirjasto valmistaa näkövammaiselle soveltuvan version (äänikirjan, pistekirjan, elektronisen kirjan) näistä kirjoista.  Valmistus tapahtuu aina tilauksesta.  

Kaikki peruskoulun ja toisen asteen oppikirjat ovat maksullisia 1.1.2007 alkaen, mikäli opetusministeriö hyväksyy kirjaston uuden maksuperustepäätöksen kirjaston esityksen mukaisesti. 
Korkea-asteen kurssikirjat ovat maksuttomia (lainausperiaate). 

Oppikirjapalvelut ovat verkkokäyttöisiä niin, että oppikirjaluettelot ja kirjojen tilauslomakkeet ovat verkossa selattavissa ja tulostettavissa.    Oppikirjat ovat haettavissa myös Celianetin kautta.
						 
Kirjasto tuottaa vuosittain noin 500-600 uutta oppikirjanimekettä.  Vuonna 2005 valmistettiin 620 uutta nimekettä.  Oppikirjatoimituksia oli 4000 sisältäen maksulliset ja maksuttomat toimitukset.
	
Kirjaston tuhannesta oppikirjapalveluiden asiakkaasta  700 on lukihäiriöisiä, muut näkövammaisia.  Asiakkaiden määrä on kasvanut voimakkaasti viimeisen viiden vuoden aikana ja kirjasto on joutunut rajoittamaan oppikirjapalvelua lukihäiriöisille.  

Lukihäiriöisille ei äänitetä oppikirjoja, vaan heille ainoastaan myydään (perusaste tai toinen aste) tai lainataan (korkea-aste) äänikirjoja olemassa olevasta kokoelmasta.  Palvelun taso on edelleen huonompi kuin näkövammaisten asiakkaiden kohdalla, sillä kirjasto tekee uusia äänityksiä vain näkövammaisten tarpeisiin tehdyistä tilauksista.  

Näkövammaisten peruskoululaisten ja lukiolaisten oppikirjat kirjasto on pystynyt tuottamaan, joskaan ei aina siinä muodossa kuin koululainen haluaa.  Aikatauluviiveitä voi esiintyä. Kirjasto arvioi kuitenkin palvelun tason varsin hyväksi, kun otetaan huomioon, että kirjasto valmistaa monia saman oppiaineen kirjasarjoja (esim. matematiikka) ja erilaisia versioita samoista kirjoista (pistekirja, elektroninen kirja, äänikirja).

					17

Näkövammaisilta toisen asteen opiskelijoilta -  lukiolaisia lukuun ottamatta  - on tullut kirjatiedusteluja toistaiseksi vähän.  Kirjasto on pystynyt toimittamaan kysytyt kirjat, mutta palvelun kasvua ei nykyresurssein ole mahdollista lisätä.

Kirjasto pystyy tuottamaan näkövammaisten korkeakouluopiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat tenttikirjat ja koetekstit ja jonkin verran muuta opiskelussa tarvittavaa muuta materiaalia.  Kirjasto arvioi palvelun tason melko hyväksi.

Oppikirjapalveluiden kustannukset vuonna 2005 olivat 1 123 500  euroa, vuonna 2004 980 400 euroa. Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista.  Kustannusten nousu johtui pääosin lisääntyneen kirjatuotannon kustannuksista, sillä oppikirjanimekkeitä tuotettiin 29 % enemmän kuin edellisenä vuonna. 

	Maksullisen palvelun tulokertymä vuonna 2005 oli 27 817 euroa. 

	Kirjatuotanto jakautui tuotetyypeittäin seuraavasti 2005:
			Tuotettuja     Toimituksia
			uusia	  asiakkaille, kirjaa
			nimekkeitä	  (myydyt + lainatut)
	- äänitetyt kirjat (Daisy)   291               
	- pistekirjat                      180                
	- elektroniset kirjat          150                
                    - yhteensä                      621 	  4 000

TOTEUTUNEITA OPPIKIRJAPALVELUIDEN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ 2002-2005
- oppikirjat Celianet-verkkopalveluun 2004
- uudet äänitettävät oppikirjat tehty DAISY-muotoon vuodesta 2004 lähtien
- edelliseen liittyen koululaisia ja opiskelijoita kehotettu anomaan DAISY-kuuntelulaitetta terveydenhuollon ja KELAn kautta
- elektronisten oppikirjojen valmistuksessa ollaan luovuttu DOS-käyttöjärjestelmässä toimivista kirjoista ja siirrytty käyttämään windows-käyttöjärjestelmässä toimivia LUETUS-kirjoja .
- esitetty yhteistyössä opetushallituksen ja Erilaisten oppijoiden liiton  kanssa joulukuussa 2003 opetusministerille työryhmän/selvitysmiehen asettamista selvittämään lukihäiriöisten oppikirjatarvetta ja oppikirjapalveluiden järjestämistä ja rahoittamista
- Braille-neuvottelukunta: ks. luku 3.3.
- e- ja pistekirjatuotannon rakennemalliprojekti (2005-2007) käynnistetty

Toteutuneita/toteutuvia toimenpiteitä 2006-2007: 
-	äänitemuotoisten oppikirjojen myynti käynnistettiin. Kirjoja on mahdollista ostaa kaikkien lukemisesteisten käyttöön. Sopimus tekijänpalkkioista neuvoteltiin Sanasto ry:n kanssa.

					18

-	uudistettiin asiakkuuden- ja tuotannonhallinta ottamalla käyttöön Jeeves-toiminnanohjausjärjestelmä
-	tarkistettiin  palkkioperusteita
-	tarkistettiin kirjaston maksuperustepäätös, uusi päätös tulee voimaan 1.1.2007
-	tarkistetaan oppikirjojen tuotantoperiaatteita
-	selvitetään sähköisiä palvelutarpeita
-	otetaan rakennemalli käyttöön e- ja pistekirjatuotannossa: uudistetaan pistetuotannon työkaluja ja seurataan sekä mahdollisuuksien mukaan otetaaan käyttöön Daisy-yhteisössä hyväksi
havaitun rakenteisen kirjatuotannon menetelmiä

YLEISET TAVOITTEET OPPIKIRJAPALVELUILLE 2008-2011
(ks. myös luku 4 kehittämishankkeet)
	- oppikirjatoimitusten määrä lisääntyy 50 % vuoden 2005 tasosta
	- markkinoidaan Daisy-äänikirjaa kouluille
	- oppikirjapalveluiden rahoitus järjestetään opetustoimen budjetista
- selvitetään tarvittaessa erikseen 2. asteen ammatillisen erityisopetuksen 
  suunnalta tulevan oppikirjakysynnän määrärahatarvetta sekä ESOK-
  hankkeen aiheuttamia määrärahatarpeita kirjastolle
- käynnistetään yhteistyö korkeakoulukirjastojen kanssa 
- selvitetään, millainen on hyvä lukihäiriöisen oppikirja ja laaditaan suunnitelma lukihäiriöiselle soveltuvien oppikirjojen tuotannon käynnistämiseksi
- kehitetään oppikirjapalveluja verkkopalveluna, mm. verkkokauppa
- otetaan käyttöön synteettisellä puheella tuotetut kirjat ja hybridikirjat, jotka korvaavat osan nykymenetelmin tuotetuista kirjoista
- uudistetaan kohokuvatuotanto 

TAVOITTEET OPPIKIRJATUOTANNON LISÄÄMISELLE 2008-2011

	Kirjaston toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 400 000 euron lisäyksen 	oppikirjatuotannon ja –palvelun kehittämiseen vuodesta 2009 alkaen.  
	Määräraha on varaus, jolla varaudutaan tässä suunnitelmassa esiin tuotujen 	tuotanto- ja palvelutarpeiden parantamiseen tts-kauden loppupuolella ja 2010-	luvulle tultaessa.  Määräraha on sisällytetty kehittämishankkeisiin (ks. luku 4) 	kirjasto tarkistaa tätä suunnitelmaa tulevissa toiminta- ja taloussuunnitelmissa.

	Ennen vuotta 2009 oppikirjatuotanto säilyy suunnilleen nykyisen tasoisena.  	Oppikirjatuotannon volyymia on siten mahdollista kasvattaa vain maksullisen 	toiminnan, tehostamisen ja kokonaistuotannon liikkumavaran puitteissa. 

	Vuosittain tuotettavien uusien oppikirjanimekkeiden määrä on 2007-2008
500-600 nimekettä NÄKÖVAMMAISTEN käyttöön, minkä puitteissa

					19

-  peruskoululaisten tarvitsemat oppikirjat tuotetaan aikataulussa ja siinä muodossa kuin koululainen ensisijaisesti kirjan haluaa (äänikirja, pistekirja, elektroninen kirja); maksullista
- toisella asteella lukiolaisten ja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevien tarvitsemat oppikirjat tuotetaan aikataulussa pyrkien tuottamaan kirjat siinä muodossa kuin opiskelija ensisijaisesti kirjan haluaa; maksullista 
- korkeakouluopiskelijoiden ja muiden opiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat kirjat tuotetaan aikataulussa. Lisäksi tuotetaan määrärahojen puitteissa korkeakouluopiskelijoille noin viisi muuta opiskelua tukevaa kirjaa
  
Lukihäiriöisten koululaisten palvelemiseksi kirjasto pystyy toimintakaudella 
valmistamaan kopioita kirjastossa ennestään olevista DAISY-äänikirjoista tai 
elektronisista kirjoista.   Palvelu on maksullista.  
Palvelun mahdollistamiseksi kirjasto arvioi tarvitsevansa yhden uuden 	asiakaspalveluhenkilön vuodesta 2008 lähtien.  Palkkauskulut 	pystyttäneen peittämään maksullisesta palvelusta saatavilla tuloilla. 

Lukihäiriöisiä korkeakouluopiskelijoita -  joita kirjaston asiakaskunnassa ei 
toistaiseksi ole – kirjasto pystyy  toimintakaudella palvelemaan tarjoamalla 
heidän käyttöönsä digitaalisessa kokoelmassa olevia Daisy-äänikirjoja tai 
elektronisia kirjoja omakirjalainausperiaatteella.

3.2.  KIRJASTOPALVELUT (kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut)

Kirjastopalveluiden tavoitteena on vastata näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden  tarpeeseen.

NYKYTILANNE
Näkövammaisten kirjasto toimii valtakunnallisena kirjastona palvellen eri puolella Suomea asuvia asiakkaita. Suurin osa asiakkaista on henkilöasiakkaita, mutta kirjastolla on myös laitosasiakkaita, kuten yleisiä kirjastoja, päiväkoteja, vanhain- ja hoivakoteja.   Lainauspalvelut ovat maksuttomia sisältäen vuosittain lähetettävän kirjaluettelon sekä postimaksut. 

Asiakkaita on yhteensä noin 12 000.   Asiakkaiden määrä on lisääntynyt tasaisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana.  Aikavälillä 1999-2004 asiakasmäärä kasvoi 30 %.  

Henkilöasiakkaiden keski-ikä on 62 vuotta.  Lainaajien ikäjakauma on seuraava:
0-29-vuotiaita 12 %
30-59-vuotiaita 27 %
yli 60-vuotiaita 61 %

Laitosasiakkaita oli vuonna 2005 540.  Myös laitosasiakkaiden määrä on lisääntynyt vuosittain.  Aikavälillä 1999-2004 laitosasiakkaiden määrä  lisääntyi 70 %. Suunta on positiivinen, sillä se tukee kirjaston pyrkimyksiä verkostomaiseen toimintatapaan.   Vuonna 2005 lainattiin yleisten kirjastojen 

					20

kautta Näkövammaisten kirjaston kirjoja 35 000 kertaa (vuonna 2004 33 000 kertaa).  

Kirjaston palveluista merkittävin on lainauspalvelu, jossa vuoden 2006 aikana otettiin äänikirjapalvelun osalta käyttöön Daisy-omakirjalainaus.  Toinen tärkeä palvelumuoto  -  joskin vielä volyymiltaan pieni  - on vuonna 1998 perustettu elektronisten kirjojen verkkopalvelu.  Tämä  verkkokirjapalvelu, jota hoidetaan Näkövammaisten Keskusliitto ry:n THP-verkon kautta, on osoittautunut suosituksi.  Kirjaston asiakkaista arviolta 10-20 %:lla on tietokone.

Lainaus- ja verkkopalvelun tarjoamisen edellytyksenä on kirjakokoelma, johon kirjasto tuottaa vuosittain runsaat 1000 uutta äänikirja-,  pistekirja- tai elektronista kirjanimekettä.   Lisäksi hankitaan kaupallisilta markkinoilta tai ulkomailta noin 200 kirjaa.  Kirjasto pystyy tuottamaan asiakaslähtöiseen muotoon noin 10 % Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista (oppikirjat mukaan luettuna 15 %).  Äänikirjakokoelmassa on tällä hetkellä noin 32 000 kirjanimekettä.    

Kirjastosta lainattiin vuonna 2005 noin 350 000 kirjaa, joista valtaosa (93 %) on äänikirjoja.    Vuonna 2006 lainaus tulee lisääntymään yli 25 % vuoden 2005 tasosta, mikä johtuu Daisy-omakirjalainauksen käyttöönotosta. 

Kirjakokoelmaa ja lainauspalvelua hoidetaan PallasPro-kirjastojärjestelmän avulla.  Kirjaston kirjatietokanta, jossa on kaikkien aineistolajien tiedot, on vapaasti käytettävissä Celianet-verkkopalvelun kautta.  Rekisteröityneet asiakkaat voivat käyttää itsenäisesti kirjastopalveluita, mm. lainata kirjoja.  Celianetin käyttäjiä on tällä hetkellä yli 1 200.

Omakirjalainauksen yhteydessä uudistettiin myös kirjaston palvelurakennetta, jolloin asiakkaiden käyttöön otettiin kuukausipalvelut eli kirjakerhot, kirjahelmet ja teemat.  Noin 75 % Daisy-äänikirjalainaajista käytti vuonna 2006 uusia palveluita.  Toistaiseksi vasta 1/3 omakirjalainauksen kaikista kirjatoimituksista hoidetaan kirjakerhopalveluna. 2/3 palvelusta hoidetaan edelleen perinteisellä tavalla, jolloin kirjaston henkilökunta usein valitsee lähetettävät kirjat asiakkaille. 

Elektronisten kirjojen verkkokirjapalvelu on tällä hetkellä irrallinen järjestelmä, johon ei ole yhteyttä PallasPro-kirjastojärjestelmästä.  Muu kirjaston verkkotarjonta rajoittuu kirjaston kotisivuilla olevaan linkkivalikoimaan ja informaatioaineistoon.  Ns. keskustelupalsta on tarjolla Näkövammaisten Keskusliitto ry:n THP-verkossa.

Kirjastopalvelujen kokonaiskustannukset olivat vuonna 2005  4 655 100 euroa , vuonna 2004 4 200 000 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista, kauno- ja tietokirjallisuuden tuotantokustannukset, käynnistyneen digitoinnin kustannukset sekä postimaksut).   

					21

TOTEUTUNEITA KAUNO- JA TIETOKIRJALLISUUSPALVELUIDEN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ 2003-2004
-	PallasPro-kirjastojärjestelmä otettiin käyttöön 2003
-	Celianet-verkkopalvelu otettiin käyttöön 2004
-	kirjaston muuton yhteydessä keskitettiin erilliset asiakaspalvelupisteet yhdeksi asiakaspalvelukeskukseksi 2004
-	lastenkirjastotoimintaa on kehitetty: uusiin tiloihin perustettiin lastenkirjasto Pikku Celia 2004.  Lastenkirjastossa on käynnistetty satutunnit näkövammaisille lapsille.  Koskettelukirjojen valmistusta on edistetty mm. ottamalla osaa EU:n Tactus-projektiin.  Kirjavinkkauskasetteja on valmistettu v. 2004
-	kauno- ja tietokirjallisuuden äänityksissä on siirrytty Daisy-äänityksiin vuodesta 2004 alkaen.
						
                    TOTEUTUNEITA/TOTEUTUVIA TOIMENPITEITÄ 2005-2006
-	Daisy-omakirjalainaus otettiin käyttöön
-	Daisy-järjestelmän käyttöönottoon liittyen on vahvistettu asiakastiedotusta ja perustettu help desk –palvelu vastaamaan asiakkaiden kysymyksiin  
-	Näkövammaisten Keskusliitto ry on ryhtynyt hoitamaan Daisy-kuuntelulaitepalvelua; kirjaston edustaja toimii projektin ohjausryhmässä
-	analogisen kirjakokoelman digitointi käynnistettiin 2005 ja se jatkuu
-	elektronisten verkkokirjojen tarjontaa on lisätty merkittävästi
-	palveluiden tuotteistamisprojektin yhteydessä on suunniteltu 
uusia tehokkaampia tapoja korvaamaan/täydentämään nykyistä palvelua:
kirjakerhot
- lastenkirjastonhoitajan virka on perustettu virkajärjestelyin

YLEISET TAVOITTEET KIRJASTOPALVELUILLE 2008-2011
(ks. myös luku 4 kehittämishankkeet)
	- palveluiden käyttö kaksinkertaistuu vuoden 2011 loppuun mennessä
	- palvelu yleisten kirjastojen kautta kaksinkertaistuu vuoden 2011 loppuun 
	mennessä
- omakirjalainaus korvaa C-kasettilainauksen kokonaan vuonna 2008 tai 
viimeistään vuonna 2010
- analogisen äänikirjakokoelman digitointi jatkuu ja koko kokoelma on digitoitu vuoden 2011 loppuun mennessä
- kirjauutuuksien teko C-kaseteille loppuu vuoden 2007 aikana
- tehostetaan palveluprosessia ottamalla käyttöön uudet palvelutuotteet, joissa on hyödynnetty digitaalitekniikkaa
- äänikirjojen verkkovälitys käynnistyy 2007 ja laajenee ja kehittyy edelleen
- kehitetään verkkopalveluja ja rakennetaan saavutettava palveluportaali
- otetaan käyttöön synteettisellä puheella tuotetut äänikirjat, joiden avulla 	pystytään lisäämään kirjatarjontaa n. 10 % 
- siirrytään todennäköisesti omakirjalainaukseen pistekirjoissa

					22
TAVOITTEET PALVELUIDEN KÄYTÖN KASVULLE

Näkövammaisten kirjaston käyttö on lisääntynyt voimakkaasti 1990-luvulla.   Käytön kasvu on kuitenkin hidastunut viimeisen neljän vuoden aikana.  Käytön kasvun hidastuminen ei kuitenkaan ole ollut merkki kysynnän laantumisesta, vaan kirjaston rajallisista mahdollisuuksista vastata kasvavaan kysyntään C-kasettijärjestelmällä ja käytössä olevalla palvelumallilla.  

Kevättalvella 2006 käyttöönotetun Daisy-omakirjalainauksen kokemusten pohjalta kirjasto arvioi, että lainauspalveluiden on mahdollista kaksinkertaistua vuoden 2005 tasosta vuoteen 2012 mennessä.

	Tavoitteen mukaisesti vuonna 2011 Näkövammaisten kirjasto varautuu 	lainaamaan äänikirjoja 670 000 kertaa joko cd-levyjen  	omakirjalainausmenettelyllä tai verkkojakelun kautta.   Äänikirjojen 	verkkojakelun laajuudeksi arvioidaan 50 000 - 100 000 lainaa vuonna 2011. 
	Pistekirjoja tai elektronisia verkkokirjoja lainataan arviolta 30 000 kappaletta 	vuonna 2011.

	Tavoitteen saavuttaminen edellyttää
-	panostamista asiakashankintaan  uusien asiakkaiden saavuttamiseksi 
-	tiivistä yhteistyötä yleisten kirjastojen kanssa asiakashankinnassa,
      ilmoittautumismenettelyissä ja palvelussa
-	tehokkaampien menetelmien käyttöönottoa kirjavalinnassa asiakkaille
-	itsepalvelun vahvistamista
-	äänikirjojen verkkojakelun käyttöönottoa 
-	kirjatarjonnan lisäämistä

DAISY-omakirjalainauksen laajentaminen ja kehittäminen (40 000 euroa/v + 335 000 e/v + 50 000 euroa)
Kirjasto otti käyttöön Daisy-omakirjalainauksen vuonna 2006.

Omakirjalainaus lisääntyy vuosittain sitä mukaa kun Daisy-kuuntelulaitteet yleistyvät asiakkailla ja C-kasettilainaus vähenee.  Cd-levyjen polttamista varten kirjasto tarvitsee vuosittain yhden polttorobotin lisää, kustannusarvio 40 000 euroa/v.  

Tavoitteena on kaksinkertaistaa lainaus vuoteen 2012 mennessä, mikä merkitsee 670 000 levyn polttamista vuonna 2011.  Yhden levyn polttamis- ja paketointikulut ovat n. 1 euro/levy eli kokonaiskustannukset v. 2011 ovat 670 000 euroa.  Puolet tästä kustannuksesta voidaan kattaa postimaksuista kertyvillä säästöillä, toinen puoli edellyttää lisärahoitusta.

Vuonna 2006 käynnistyneessä omakirjalainauksessa kirjasto tehosti jakeluprosessia ja uudisti palvelurakennetta, jolloin asiakkaiden käyttöön otettiin kuukausipalvelut eli kirjakerhot, kirjahelmet ja teemat.  Noin 75 % Daisy-äänikirjalainaajista käytti vuonna 2006 uusia palveluita, joskin vasta 1/3 kaikista toimituksista tapahtui kirjakerhopalvelun kautta.  Palvelurakenteen uudistus jatkuu, kustannusarvio 50 000 euroa vuodelle 2008. 

						23

PALVELUT YLEISILLE KIRJASTOILLE

Kirjaston asiakastyytyväisyyskyselyn mukaan noin puolet kirjaston asiakkaista olisivat halukkaita lainaamaan kirjoja myös paikallisesta kirjastosta.  Moni käyttää jo nyt yleistä kirjastoa, mutta pitää paikallisen kirjaston kasettikirjavalikoimaa tai cd-kirjavalikoimaa riittämättömänä.  Ikäihmiset ja lukihäiriöiset ovat suuri potentiaalinen asiakaskunta myös yleisille kirjastoille.

Toimintakaudella kirjasto tarjoaa Daisy omakirja  –palvelua myös yleisille kirjastoille sekä pyrkii kehittämään yhteistyössä kirjastojen kanssa sellaisia toimintamalleja, jotka helpottavat Celia-kirjaston palveluiden käyttöä yleisistä kirjastoista käsin ja yleisen kirjaston asiakkuuden kautta.  

Lainaus yleisten kirjastojen kautta on lisääntynyt jo nyt: vuonna 2002 lainattiin yleisistä kirjastoista 15 000 äänikirjaa, vuonna 2003 23 500 ja vuonna 2004 33 000 äänikirjaa ja vuonna 2005 35 000 äänikirjaa.  Tavoitteena on, että äänikirjalainaus yleisistä kirjastoista kaksinkertaistuu vuoteen 2012 mennessä  ja että  ikäihmisten ja lukihäiriöisten asiakaskunta voisi jatkaa paikallisen kunnankirjaston käyttöä äänikirjapalveluita halutessaan.  Näkövammaisten kirjasto toimisi tällöin tukipalveluna yleiselle kirjastolle ja voisi esim. toimittaa kirjaston valitseman kirjan asiakkaan kotiin. 

					

TAVOITTEET KAUNO- JA TIETOKIRJALLISUUDEN TUOTTAMISELLE, 100 000 euroa

Minimitavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuottamiselle asiakaslähtöiseen muotoon ovat:

		Minimitavoite      Tuotettu 2005      Hankittu valmiina
				                markkinoilta 2004
		nimekettä            nimekettä            nimekettä

- suomenk. äänikirjat      750                      714                        14
- ruotsin- ja vierask.
  äänikirjat                       150                        83                      267 
- pistekirjat                      200                      202                        19
- elektr.verkkokirjat         200                      296                        -
             Yhteensä        1 300                   1 295                      300

Kauno- ja tietokirjallisuuden tuotanto on minimitasoa. Verrattuna muihin samankokoisiin kehittyneisiin valtioihin (Norja, Tanska) tuotanto on verraten hyvällä tasolla.   
	
Kirjasto pystyy tuottamaan saavutettavaan muotoon n. 10 % kaikista Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista (oppikirjat mukaan luettuna prosenttiluku on 15 %).  Suomessa julkaistaan vuosittain noin 10 000 julkaisua.

					24

Tilanne on positiivisempi, kun kirjaston tuotantoa verrataan Suomessa vuosittain julkaistavaan yleiseen kirjallisuuteen, jota julkaistaan noin 3 600 nimekettä vuodessa kaupallisten kustantajien toimesta.  Tällöin prosenttiosuus on n. 30 %.  

Asiakaskyselyjen mukaan asiakkaat ovat varsin tyytyväisiä kirjaston kirjakokoelmaan, mutta kirjavalikoimassa on kuitenkin parantamisen varaa etenkin ammattikirjallisuuden ja vieraskielisen kirjallisuuden kohdalla.  Digitaalisia DAISY-äänikirjoja sekä verkkokirjoja toivotaan lisää.  Edelleen tietoa uutuuskirjoista tulisi saada enemmän ja nopeammin.

Työssä käyvien näkövammaisten ammatissaan tarvitsemaa kirjallisuutta, jolla on laajempaa kysyntää, kirjasto tuottaa voimavarojen salliessa.     Näkövammaisten työssä selviytymisen ja ammattitaidon ylläpitämisen perusedellytyksiä on riittävä ammattikirjallisuuden saanti.  

Asiakastarpeiden eriytyminen tulevaisuudessa merkitsee myös, että kirjatarjonnan on tulevaisuudessa oltava monipuolisempi  -  joko kirjaston itsensä tuottamana, kansainvälisen vaihdon kautta tai niin, että kirjoja julkaistaan yleisille markkinoille entistä enemmän saavutettavassa muodossa. 

Toiminta- ja taloussuunnitelmassa kauno- ja tietokirjallisuuden tuotanto lisääntyy noin 15 % vuoden 2005 tasosta niin, että kirjaston vuosittainen  tuotanto on n. 1 500 nimekettä.   

Nykyisen laajuisen äänikirjatuotannon varmistamiseksi ja tehostamiseksi varataan 90 000 euroa mm. alihankintaäänittämöistä tehtäviin tilauksiin ja freelance-palkkioiden korotuksiin. 

Kirjatuotantoa ja tarjontaa tehostetaan kansainvälisillä vaihdoilla ja 	hankinnoilla, kustantajatiedostoja hyödyntämällä, mikä edellyttää riittävän 	edullisia sopimuksia kustantajien kanssa sekä automaattisia 	muokkausohjelmistoja, puhesynteesikirjojen käyttöönotolla sekä vaikuttamalla 	ns. mainstream-kirjojen (kaupalliset kirjat, julkisen sektorin kirjat) 	saavutettavuuteen.

3.3. ASIANTUNTIJAPALVELUT, 100 000 euroa + 11 000 euroa

	Asiantuntijatoiminnan tavoitteena on kehittää ohjeistuksia ja tarjota palveluja, 
jotka edistävät näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden ja 
tiedon saantia ja kirjallisuuden käytettävyyttä.  Asiantuntijatoiminnan piiriin 
luetaan  myös kirjaston kansainvälinen toiminta ja vaikuttaminen.   

Näkövammaisten kirjasto hoitaa asiantuntijapalvelujaan  perusvoimavarojen ja projektirahoituksen puitteissa eikä markkinoi palvelujaan.  Valtionhallinnon tuottavuusohjelman vaatimukset keskittyä ydintoimintaan vaikeuttavat toiminnan laajentamista peruspalveluiden ulkopuolelle.
					
Asiantuntijatoiminnan painopistealueita ovat

					25

- Braille-neuvottelukunnan työ pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä  
- äänikirjaraadin työ äänikirjojen nauhallelukemisen laadun edistäjänä
- tietoverkkopalvelujen saavutettavuuden edistäminen
- saavutettavuuden edistäminen yleisessä julkaisutoiminnassa 
- DAISY-formaatin asiantuntijuus Suomessa
- lasten koskettelukirjoihin liittyvän asiantuntemus ja sen vienti
- asiantuntijatoiminnan edellyttämä kansainvälinen ja lähialueyhteistyö ja verkostot
				
BRAILLE-NEUVOTTELUKUNTA
Näkövammaisten kirjaston yhteydessä on toiminut 1.5.1998 lähtien opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävät on määritelty Näkövammaisten kirjastosta annetussa asetuksessa 639/1996 ja ne ovat:

- antaa suosituksia pistekirjoituksen merkintätavoista kansainvälistä kehitystä seuraten
- laatia tarvittavia ohjekirjoja pistekirjojen ja äänikirjojen käyttäjille ja tekijöille sekä heikkonäköisten oppimateriaalien tuottajille
- antaa suosituksia sokeiden ja heikkonäköisten oppimateriaalien yleisistä toimituksellisista ja pedagogisista suuntaviivoista 
 - tehdä aloitteita ja esityksiä toimialaansa liittyvistä asioista 

Neuvottelukunta julkaisee pistekirjoituksen käsikirjasarjaa Pisteet 2000.  Lisäksi suunnitelmissa on julkaista tarpeen mukaan toimitusoppaita. 

Braille-neuvottelukunnan toimintaan on varattu vuosittain n. 16 000 euroa  Näkövammaisten kirjaston toimintamenomomentilta. 

Pohjoismaiden Braille-neuvottelukunnat kokoontuvat vuosittain. Kokoukset pidetään vuorollaan kussakin maassa ja niissä käsitellään valitun teeman lisäksi eri maiden ajankohtaisia kuulumisia.  Vuoden 2004 aiheena oli pistekirjoituksen oppiminen (sekä lasten että aikuisten), vuoden 2005 aiheena pistekirjoituksen asema ja kehittäminen (tiedotus, opetus, käyttö ja tuotanto) ja vuoden 2006 aiheena konvertointiohjelmat pistekirjoituksen tuottamiseksi.

Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2006:

Julkaisut:
-         ruotsinnos ”Pisteet 2000 – Pistekirjoituksen perusteet” –kirjasta
(Punkter 2000 – Punktskriftens grunder), 2002
-         Pisteet 2000 - Matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät, 2004
-         Uusi kansainvälinen pistenuottikirjoituksen käsikirja 2006
-     Äänikirjojen lukuohjeet tulossa

						26

- 	Muita käynnissä olevia projekteja: matematiikan merkinnät e-kirjoissa; miten teen koskettelukirjan; foneettiset pistekirjoitusmerkit ja –merkinnät; näkövammaisalan termistöt; matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät –oppaan kääntäminen ruotsiksi 
				
TIETOVERKKOJEN SAAVUTETTAVUUDEN EDISTÄMINEN

Suomessa julkaistaan vuosittain n. 10 000 kirjaa.   Yhä suurempi osa Suomessa julkaistavasta materiaalista tuotetaan digitaaliseen muotoon tietoverkkoihin.  Tietoyhteiskunnan mahdollisuudet edistää näkövammaisten tiedonsaantia toteutuvat vain, jos palveluiden ja digitaalisten materiaalien tuottajat ottavat näkövammaisten erityistarpeet huomioon.
					
Toteutettuja toimenpiteitä 2000-2006:
-	kirjaston johtokunta on esittänyt julkisen hallinnon tietohallinnon neuvottelukunnalle (JUHTA) ohjeen laatimista julkista sektoria varten saavutettavista www-sivuista.  Ohje on kirjaston aloitteesta valmistunut vuonna 2000
-	suomennettu WAI-ohjeet saavutettavien verkkosivujen laatimisesta (SM:n rahoituksella)
-	koulutettu useissa tilaisuuksissa henkilöitä saavutettavien verkkosivujen suunnitteluun ja tekemiseen
-	osallistuttu eri tahojen verkkopalvelujen kehittämiseen saavutettavuuden edistämiseksi (esim. Valtion taidemuseon Hugo Simberg -näyttely, STAKES)
-	tuotettu aineistoa Essi – esteetön sisällöntuotanto –verkkokurssiin sekä
     OPM:n julkaisemaan Digimaan kartta -julkaisuun
-	osallistuttu STAKESin koordinoiman Design for All –verkoston työhön 

Toimintakaudella kirjasto edistää edelleen yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa lukemisesteisten tiedonsaantimahdollisuuksia tietoyhteiskunnassa.  Kirjaston painopisteenä on etenkin saavutettavuuden edistäminen digitaalisessa julkaisutoiminnassa, keskeisenä painopisteenä korkeakoulut. 
					
KANSAINVÄLINEN TOIMINTA
Asiantuntijalaitoksena toimiminen edellyttää kirjastolta tiivistä kansainvälisen kehityksen seuraamista ja kansainvälisiin kehittämisprojekteihin osallistumista.  Kirjaston mukanaolo kansainvälisessä toiminnassa on myös keino välittää suomalaista asiantuntemusta maamme rajojen ulkopuolelle. Kirjastolla on jo vakiintunut asema koskettelukirja-asiantuntijana varsinkin lähialueilla.

Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2006
-	kirjastolla on jäsenyys kansainvälisen kirjastojärjestön IFLAn sokeain kirjastojen jaoston standing committeessa (2003–2007) ja liitännäisjäsenyys kansainvälisessä DAISY-konsortiossa  
-	eri Pohjoismaiden Braille-neuvottelukunnat kokoontuivat vuosittain
-	kirjasto oli mukana 2002-2004 EU:n Tactus-koskettelukirjaprojektissa ja sen jatkoprojektissa Typhlo & Tactus vuosina 2005-2008
-	kirjasto edisti koskettelukirjatietoutta esitelmöimällä seminaareissa mm. Venäjällä ja Liettuassa ja toimittamalla aineistoa näyttelyihin

						27

-	kirjasto järjesti lokakuussa 2006 koskettelukirjaseminaarin Celiassa Komin tasavallan ja Novgorodin sokeain kirjastojen henkilöstölle osana suomalais-venäläisen kulttuurifoorumin toimintaa

Toteutuvia toimenpiteitä kaudella 2007-2011
 
-	kirjasto jatkaa jäsenyyttä IFLA:n sokeain kirjastojen jaoston standing committeessa ja Typhlo & Tactus –projektissa
-	kirjasto jatkaa pohjoismaista yhteistyötä pyrkien syventämään ja laajentamaan yhteistyön sisältöjä
-	kirjasto pyrkii muuttamaan Daisy-konsortion liitännäisjäsenyyden täysjäsenyydeksi 
-	kirjasto järjestää kesällä 2007 digitaalisen Daisy-aineiston luttelointiin liittyvän kansainvälisen seminaarin
-	kirjaston koskettelukirjatietouden levittämistä jatketaan mm. osallistumalla koskettelukirjaseminaarin järjestämiseen Etelä-Afrikassa, toimittamalla koskettelukirja-aineistoa nähtäväksi eri kohteisiin ja neuvomalla kirjojen tekijöitä Suomessa ja muissa maissa 
-	julkaisemalla FORCE Foundationin kanssa koskettelukirjojen valmistusoppaan maailmanlaajuista levitystä varten ja toimittamalla koskettelukirja-aineistoa nähtäväksi eri kohteisiin

Kirjasto seuraa aktiivisesti myös muuta kansainvälistä kehitystyötä ja pyrkii jatkossakin osallistumaan sellaisiin hankkeisiin ja tilaisuuksiin, jotka tukevat kirjaston toimintaa.  Kansainvälinen toiminta edellyttää, että kirjastolla on riittävästi määrärahaa käytettävissä ulkomaanmatkoihin ja jäsenmaksuihin.

MÄÄRÄRAHALISÄYKSET ASIANTUNTIJATOIMINTAAN				
Asiantuntijapalvelujen ja -toiminnan kustannukset vuonna 2005 olivat 39 000 euroa, vuonna 2004 44 000 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja tukitoimintojen kustannuksista).

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää kaksi virkaa asiantuntijatoiminnan vahvistamiseen vuodesta 2011 lähtien, kustannusarvio 100 000 euroa.  Virat ovat myös kehittämisvirkoja, sillä samalla kirjasto vahvistaa oman toimintansa  kehittämisvoimavaroja, jotka nyt ovat vähäiset.   Lisäksi ulkomaisten järjestöjen jäsenmaksuja lisätään 11 000 eurolla.

					28
						
3.4.  HALLINTO- JA TUKITOIMINTA.  HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN

	Hallinto- ja tukipalvelut luovat edellytyksiä kirjaston perustehtävien 
hoitamiseen.   Hallinto- ja tukitoimintojen kustannukset vuonna 2005 olivat 
769 474 euroa (vuonna 2004 537 227) euroa sisältäen toiminnan yleisen 	ohjauksen ja suunnittelun, 
henkilöstöhallinnon, talous- ja materiaalihallinnon, sisäisen tiedotuksen, 
ulkoisen tiedotuksen, henkilöstön kehittämisen koulutuskustannuksineen, atk-
tuen ja ylläpidon, tietohallinnon sekä vahtimestaripalvelut.  Lisäksi tulivat 
toimitalohankkeen kustannukset ja Celia 2008 –kehittämisohjelman 
tuen kustannukset.   Hallintoyksikössä työskentelee kirjastonjohtajan lisäksi 	talouspäällikkö, toimistosihteeri ja tiedottaja. Teknologia ja kehittäminen -	yksikössä työskentelee kehittämisjohtaja, käyttöpäällikkö ja atk-tukihenkilö.   

Toteutettuja/toteutuvia toimenpiteitä 2002-2006:

-    uuden palkkausjärjestelmän käyttöönotto 2002, seurantatutkimus 2005
-	kirjaston muutto ja siihen liittyvät toimenpiteet 2004
-	liukuvan työajan käyttöönotto 2004 ja muita työhyvinvointiin liittyviä
uudistuksia kirjaston muuttaessa uusiin tiloihin 
-	uudistettu intranet 2003
-	tiedottajan palkkaaminen vahvistamaan kirjaston asiakas- ja muuta
ulkoista viestintää sekä sisäistä viestintää 2005
-	uudistetut kotisivut 2005
-	organisaatiouudistuksen valmistelu ja organisaatiouudistus 2006
-	digitaalisen arkiston käyttöönoton valmistelu, käyttöönotto 1.1.2007 mennessä
-	Celia 2008 –kehittämisohjelman hallinta
-	tuottavuustilastoinnin käyttöönotto osana opetusministeriön projektia 
-	työaikaraportoinnin uudistaminen (jatkuva työajanseuranta otettu käyttöön)
-	kartoitettu alustavasti tulospalkkiojärjestelmän käyttöönottoa

Hallinto- ja tukipalveluiden kehittämisen painopisteitä ovat toimintakaudella:

-	Ammattitaitoinen johtaminen ja kirjaston johtamisjärjestelmän vahvistaminen
-	talous- ja henkilöstöhallinnon rutiinien ulkoistaminen palvelukeskukseen 
-	henkilöstön osaamisen kehittäminen. Kouluttautumisen edistäminen. Työhyvinvoinnin säilyminen muutoksessa ja henkilöstön ikääntyessä. 
-	Kirjaston työajan tarkistaminen
-	Tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto
-	ulkoistamismahdollisuuksien arviointi ja tuottavuuden lisääminen 
osana valtionhallinnon tuottavuusohjelmaa; tuottavuushankkeiden toteuttamisen edellyttämien henkilöstövähennysten järjestäminen
-	Kustannuslaskennan ja budjetoinnin edelleenkehittäminen
-	Sisäisen valvonnan kehittäminen
-	Digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja 
      ylläpito 

					29

TALOUS- JA HENKILÖSTÖHALLINNON RUTIINIEN ULKOISTAMINEN PALVELUKESKUKSEEN, 50 000 euroa
Kustannusarvioksi arvioidaan 50 000 euroa/vuosi vuodesta 2008 alkaen.  Ulkoistamisen yhteydessä muutetaan talouspäällikön virka hallintoyksikön päällikön viraksi ja toiseksi työnantajaviraksi.  Tällä hetkellä hallintoyksikköä johtaa kirjastonjohtaja. 

KIRJASTON TYÖAJAN TARKISTAMINEN JA TULOSPALKKIOT,
127 000 euroa + 50 000 euroa
Tulevaisuudessa kirjaston henkilöstön painopiste on asiantuntijatason tehtävissä.  Kyvykkäiden työntekijöiden rekrytointi  työmarkkinoilta edellyttää jatkossa riittävän kilpailukykyistä palkkatasoa.  Kirjastossa nyt käytössä oleva normaalia lyhyempi työaika heikentää kirjaston palkkakilpailukykyä, joten työajan pidentäminen valtion virka-ajan mukaiseksi on kirjaston tärkein palkkastrateginen tavoite.    

	Kirjaston nykyinen työaika on 6 h 40 minuuttia sisältäen mahdollisuuden 	ruokailla kirjaston tiloissa 15 minuutin ajan.  Työajan pidentäminen virka-ajaksi 	(7 h 15 min) merkitsee 8,75 %:n pidennystä työaikaan ja samalla lisää 	kirjaston henkilöstöpanosta laskennallisesti noin 3,5 – 4 henkilötyövuodella.  	Kokonaishenkilötyövuosimäärässä muutos ei näy. 

Kirjaston pysyvän henkilöstön palkkauskulut ovat 1 850 000 euroa/v, ja 8,75 %:n lisäys merkitsee 161 000 euron lisäystä vuosittaisiin palkkauskuluihin. Koska suunnitelma ei sisällä virastotyöaikaan siirtymistä ns. poistuvien työtehtävien kohdalla, jää lisäys pienemmäksi ja on 127 000 euroa/v 

Työajan pidentäminen perustuu vapaa-ehtoisuuteen. 
	Alustavan suunnitelman mukaan virka-aikaan siirtyisivät 1.1.2007 	esimiestehtävissä toimivat sekä atk-yksikön henkilökunta kokonaisuudessaan.
	Kustannukset 34 400 euroa/v.
 
	Muissa ryhmissä siirtyminen virastotyöaikaan tapahtuisi 
	asteittain ja aina siinä vaiheessa kun virka vapautuu ja se täytetään.  
	Tts:ssä mainittu kustannusvaikutus on tältä osin laskennallinen ja arvioitu niin, 
	että vuoteen 2011 mennessä kaikki (pl. kirjalähettämön ja digitoinnin 	työntekijät) olisivat siirtyneet virka-aikaan. Lisäkustannus olisi 	2008 46 000 euroa, vuonna 2009 31 000 euroa vuonna 2010 16 000 euroa. 

	Valtion laitoksia ohjataan tulospalkkioiden käyttöön niin, että laitosten, joilla
	uusi palkkausjärjestelmä on ollut käytössä jo pidempään, tuli selvittää 	tulospalkkauksen käyttöönottoa jo vuoden 2005 lopulla.  	Tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto on todennäköistä tts-kaudella.  

						30		
HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN, 20 000 euroa
Näkövammaisten kirjaston henkilöstön osaamisen kehittäminen ja työkyvyn ylläpito tulevat olemaan keskeisiä haasteita 2000-luvulla palveluiden uudistuessa, keski-iän noustessa ja pitkän kokemuksen hankkineiden osaajien jäädessä eläkkeelle.  Työhyvinvoinnin ylläpitämiseksi kirjasto panostaa  johtamisen kehittämiseen, osaamisen kehittämiseen, vastuualueiden ja työprosessien selkeyttämiseen sekä työkykyyn, muutoksen hallintaan ja viestintään.  

Digitaalisen kirjaston rakentaminen ja asiantuntijatoiminta edellyttävät voimakasta panostusta henkilökunnan osaamisen kehittämiseen ja  johtamiseen, jotta kirjasto onnistuu strategian mukaisessa toiminnassaan.   

Kirjaston osaamistason nostaminen edellyttää panostusta työssä oppimiseen, mutta myös koulutuspalveluiden ostoon ja omaehtoiseen kouluttautumiseen (puuttuvan tutkinnon suorittamiseen).   

Toimintakaudella kirjasto korottaa koulutuspalveluiden ostoon käytettävää määrärahaa 20 000 eurolla. 

DIGITAALISEN KIRJASTON TIETOTEKNISEN INFRASTRUKTUURIN VAHVISTAMINEN JA YLLÄPITO, 150 000 euroa
Digitaalisen kirjaston rakentaminen merkitsee tuntuvaa lisäpanostusta tietohallintotoimintoihin atk-järjestelmien ylläpidon ja erilaisten huolto- ja tukipalvelumaksujen lisääntyessä.   Kirjasto arvioi vuosittaisten ylläpitokustannusten nousevan suuruusluokkaan 150 000 euroa sisältäen järjestelmätoimittajien tukipalvelu- ja ylläpitomaksuja sekä yhden henkilön palkkaus- tai ostopalvelukulut.  Merkittäviä uusia tukipalvelu- ja ylläpitokuluja ovat digitaalisen arkiston,  polttorobottien sekä verkkopalveluiden ylläpitokulut ja itsenäiskäytön tuki. 

Varsinaiset atk-järjestelmien hankintaan ja käyttöönottoon liittyvät laiteinvestoinnit on esitelty luvussa 4.  

					31

4.  KEHITTÄMISHANKKEET

4.1.  DIGITAALISEN KIRJASTON KEHITTÄMISOHJELMA

Digitaalisen kirjaston tavoitetilan toteuttamiseksi kirjastossa on laadittu hankeohjelma, jonka mukaisesti digitaalista kirjastoa kehitetään.  Hankeohjelman mukaiset hankkeet ja niihin sisältyvät projektit toimintakaudella ovat seuraavat:

Hanke 1: Tuotteet ja tuotantomallit –hankkeen tavoitteena on kehittää asiakaskohderyhmille hyvin soveltuvat tuotteet monikanavaista palvelu- ja jakelumallia varten ja Daisy-tuoteperheeseen perustuen.  

Kehittämisprojekteja:
- digitoinnin jatkaminen (2005-)
- digitaalinen arkisto (2006), laajennus 2009, uusiminen 2012
- piste- ja elektronisten kirjatuotannon kehittäminen DAISY-tuoteperheen mukaisesti  (2005-2006), käyttöönotto 2007
- tuotannonhallintajärjestelmän käyttöönotto ja kehittäminen (2006-)
- puhesynteesikirjat, hybridikirjat (2006-2007)
- selvitys lukihäiriöisen oppikirjasta (2007)
- kohokuvatuotannon kehittäminen (2008)
- äänikirjatuotannon alihankintaverkoston kehittäminen (2007)
- mediakuvailu (2008)
					
Hanke 2: Asiakkuuden hallinta –hankkeen tavoitteena on kehittää asiakaspalvelua ja uusia palvelutuotteita vastaamaan asiakkaiden tarpeita ja kehittyviä vaatimuksia. Kehittämisprojekteja:

-	uusien digitaalisten palveluiden laajentaminen (2006-)  
-	Verkkopalvelujen ja verkkolainauksen kehittäminen (2007-)
-	Puhelinpalvelu-uudistus (2007)
-	Asiakashankintaprojektit (2006-2007)
-	Daisy-kampanja kouluille (2006-)
-	Pistekirjojen omakirjalainauksen käyttöönotton (2008)
-	Asiakastyytyväisyyskyselyjen kehittäminen (2007)

Hanke 3: Organisointi ja johtaminen (ks. lähemmin perussuunnitelman luku 3.4.). Hankkeen tavoitteena on luoda uusi organisaatio ja johtamismalli, joka tukee strategian ja kehittämistoiminnan toteutumista ja on hyvin tulevaisuuden vaatimuksiin vastaava sekä varmistaa henkilöstön osaamisen, kehittymisen ja tuloksellisen toiminnan.

					31
Kehittämisprojekteja:
- kehittämisohjelman johtaminen (jatkuvaa) 
- organisoinnin ja johtamisjärjestelmän uudistaminen (2005-2007)
- osaamisen ja työyhteisön kehittäminen (2005-)
- kustannus- ja toimintolaskennan uudistaminen (2006-2007)
- tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto 
- talous- ja henkilöstöhallinnon rutiinien siirtäminen palvelukeskukseen
- sisäisen valvonnan kehittäminen
									
4.2.	DIGITOINTI, DIGITAALISEN ARKISTON LAAJENNUS 

DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto on ollut kirjaston keskeinen strateginen hanke 2004-2008.  Toimintakaudella 2008-2011 Daisy-järjestelmän käyttöönotto on toteutunut lukuun ottamatta digitointia, joka jatkuu vuoteen 2012.   Toimintakaudelle ajoittuu myös digitaalisen arkiston laajennus. 
  
Digitointi
Vuonna 2005 käynnistynyttä analogisen äänikirjakokoelman digitointia 	jatketaan. Analogisessa 	kokoelmassa on n. 30 000 äänikirjanimekettä (n. 100 	000 masternauhaa), joista on tavoitteena vuoteen 2012 mennessä digitoida 	kaikki vanhentunutta tietokirjallisuutta lukuun ottamatta.  

	Kirjastolle vuodelle 2007 myönnetty lisämääräraha sekä kirjaston 	käytettävissä oleva siirtomääräraha mahdollistavat koko kokoelman 	digitoinnin (pääasiassa raitatasolle). Rahoitus on järjestyksessä.

	Kokonaiskustannusarvio on 2 250 000 euroa 1.1.2007 alkaen.

	Digitaalisen arkistojärjestelmän laajentaminen 2009, 40 000 euroa
	Digitaalisen kirjaston sydän on digitaalinen arkisto.  
Digitaalisen äänitemateriaalin sujuva käsittely edellyttää, että äänitteet säilytetään tietokonepohjaisessa arkistojärjestelmässä, josta aineisto voidaan tehokkaasti ja nopeasti polttaa cd rom –levyille tai jakaa verkossa.  Kirjasto kilpailutti arkistojärjestelmän hankinnan vuonna 2005 ja valituksen vuoksi uudelleen v. 2006.   Hankintapäätös on tehty ja järjestelmä otetaan käyttöön 1.1.2007 mennessä.  Rahoitus hoidetaan opetusministeriön kalusto- ja laitehankintamomentilta kirjaston käyttöön varatuilla määrärahoilla. Tarkoitus on, että arkistoa laajennetaan asteittain.  Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää laajennusvaiheen kustannukset vuonna 2009, 40 000 euroa. 

Digitaalisen arkistojärjestelmän uusiminen toteutetaan 2012, kustannusarvio 300 000 euroa. 

	

					32

					
4.3.	OMAKIRJALAINAUKSEN KÄYTTÖÖNOTTO PISTEKIRJAPALVELUSSA,
100 000 – 130 000 euroa/v

	Kirjaston tavoitteena on laajentaa omakirjalainausta (on demand –palvelua) 	myös pistekirjapalveluun.  Kirjaston selvityksen mukaan pistekirjojen on 	demand –palvelu edellyttää kokonaan uusien laitteiden ja materiaalien 	hankintaa verrattuna tavanomaisen pistekirjojen valmistamiseen sekä uusien	työprosessien käyttöönottoa.  Pistekirjojen on demand –palvelu on käytössä 	mm. Hollannissa ja Tanskassa.

	Kirjasto lainaa vuosittain n. 20 000 sidosta pistekirjoja.  Kustannusarvio 	ostopalveluna hoidettuna on arviolta 100 000 euroa vuodessa alkaen 	vuodesta 2008 ja nousten palvelun lisääntyessä n. 130 000 euroon vuonna 	2011 (ei sisällä postimaksuja).

	Palvelu on merkittävästi kalliimpaa kuin äänikirjapalvelu, minkä vuoksi 	palvelu ei välttämättä voi kasvaa mahdollisesti lisääntyvän kysynnän 	mukaisesti. 	Asiakkaalle 	palvelu näkyy palvelutason parantumisena, kun 	pistekirjasidokset on mahdollista lähettää kirjepostina kotiin nykyisten 	salkkulähetysten asemesta.  Myös lainajonot poistuvat.

4.4. PUHESYNTEESIN KÄYTTÖÖNOTTO KIRJATUOTANNOSSA JA PALVELUSSA,
75 000 EUROA/v

	Kirjaston tavoitteena on vuonna 2007 testata saatavilla olevien 	puhesynteesiohjelmien käyttökelpoisuutta kirjaston palveluissa (esim. 	kotisivut, tiedotteet, luettelot) sekä kirjatuotannossa.

	Puhesynteesin käyttöönoton kustannusarvio on 75 000 euroa, minkä 	arvioidaan mahdollistavan vuosittain tuotettavien elektronisten kirjojen 	muokkaamisen puhesynteesikirjoiksi/hybridikirjoiksi sekä n. 200 kokonaan 	uuden kirjanimekkeen tuottamisen. 

4.5.
TOIMINNANOHJAUSJÄRJESTELMÄN LAAJENTAMINEN, 50 000 euroa v. 2008

Digitaalisen kirjaston tietoarkkitehtuuria ei voida rakentaa nykyisin käytössä olevilla ohjelmistoilla, vaan kirjasto tarvitsee  toiminnanohjausjärjestelmän, joka on tarpeen mukaan laajennettavissa uusilla moduleilla. 

Toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotto on aloitettu vuonna 2006 tuotannonhallinnan osiolla ja työaikaraportoinnin osiolla.  Järjestelmää kehitetään ja laajennetaan edelleen vuonna 2008 mm. sisäisen laskennan ja ”johdon tietojärjestelmän” osiolla.  

						34
            					
4.6. VERKKOPALVELUJEN JA VERKKOLAINAUKSEN KEHITTÄMINEN,
50 000 euroa 2009, 2011 ja 2012 + 50 000 euroa/v

Verkkopalvelukokonaisuus integroi kirjaston monikanavaisen jakelumallin uusiin verkossa toteutettaviin palveluihin. Strategian mukaan on tarkoitus toteuttaa saavutettava verkkosivusto. Tämä rakennetaan portaalina kirjaston jo olemassaolevan verkkopalvelu Celianetin ympärille. Lähtökohtana ovat saavutettavuus, päätelaiteriippumattomuus sekä ”yhden luukun” asiointimalli. Kirjasto tarjoaa palvelussa asiointipalveluja, informaatiopalveluja sekä omia verkkotuotteitaan. Digitaalisten äänikirjojen jakaminen verkon kautta alkaa myös vuoden 2007 aikana pilotti-projektina.

Verkkopalveluiden edellytyksenä ovat digitaaliset tuotteet (pohjana DAISY-tuoteperhe), toimiva digitaalinen arkisto, asiakkaiden tunnistaminen, päätelaiteriippumattomuus sekä tekijänoikeuskysymysten ratkaiseminen niin, että digitaalisia tuotteita voi jakaa verkossa näkövammaisille ja 
lukemisesteisille.  Yhteydet tuotantoprosessien, kirjastojärjestelmän ja toiminnanohjausjärjestelmän, digitaalisen arkiston ja palveluportaalin välillä on ratkaistava standardeja noudattaen.  

Alustavan aikataulun mukaan
-	vuosina 2006-2007 suunnitellaan verkkopalvelukokonaisuus ja pilotoidaan    äänikirjojen verkkojakelua. Verkkosivut uudistetaan ja asiointi sivujen kautta helpottuu. Asiakkaille tarjotaan myös uudenlaisia palvelusisältöjä. 

-	vuonna 2008 otetaan käyttöön digitaalisten äänikirjojen verkkolainaus omakirjalainauksen rinnalle ja saatetaan kirjaston omien verkko-
      palveluiden toiminnallisuus hyvälle tasolle. 

-	vuodesta 2009 eteenpäin laajennetaan verkkopalvelun sisältöä 
                          (otetaan mahdollisesti ulkopuolisia tarjoajia portaaliin mukaan)

Ennusteiden mukaan verkkopalveluiden käyttö vuonna 2008  perustunee tietokoneeseen.   Langattomat laitteet ja muut verkosta kuuntelun mahdollistavat laitteet tulevat päätelaitteina tietokoneen rinnalle myöhemmin. 

Verkkojakelun pilottivaihe voitaneen hoitaa suhteellisin pienin muutoksin infrastruktuurissa. Laajempi verkkojakelu sen sijaan vaatii mm. kunnollista laajakaistayhteyttä. Kirjaston järjestelmät ovat omissa tiloissa ja niiden ulkoistaminen on vaikeaa järjestelmien integroinnin takia.

Verkkopalvelun ensimmäisen vaiheen kustannukset ajoittuvat vuoteen 2007.   Palvelujen edelleenkehittämiseen on lisäksi varattu toiminta- ja taloussuunnitelmassa 50 000 euroa kolmen vuoden ajan 2010-2012.   Ylläpitokulujen, jotka sisältävät myös itsepalvelun tukipalvelun, arvioidaan olevan 50 000 euroa vuodessa (tämä summa sisältyy myös IT-toiminnan ylläpitokuluihin 150 000 euroa, ks. sivu 29).

						35

4.7.	OPPIKIRJAPALVELUN KEHITTÄMINEN, 400 000 e vuodesta 2010 lähtien

	Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalvelussa on puutteita etenkin 	lukihäiriöisten, toisen asteen ammatillisten opiskelijoiden ja korkea-asteen 	opiskelijoiden palvelussa.   Vertailu Norjaan ja Ruotsiin osoittaa, että esim. 	korkea-asteen oppikirjoja tuotetaan Norjassa ja Ruotsissa tuntuvasti 	enemmän kuin Suomessa (tilasto vuodelta 2001: Suomi 190 nimekettä, Norja 	300 nimekettä,  Ruotsi 1 300 nimekettä).  

	Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 400 000 euron lisäyksen 	oppikirjatuotannon ja –palvelun kehittämiseen vuodesta 2009 alkaen.  	Määräraha on varaus, jolla varaudutaan tässä suunnitelmassa esiin tuotujen 	kehittämis-, tuotanto- ja palvelutarpeiden toteuttamiseen.  Kirjasto tarkistaa 	suunnitelmaa tulevissa toiminta- ja taloussuunnitelmissaan.  Merkittävä lisäys 	kirjatuotantoon edellyttää myös palveluhenkilökunnan ja 	tuotantokapasiteetin tarkistamista. 

5	TALOUSSUUNNITELMA

	Taloussuunnitelman pohjana on kirjastolle vuodelle 2007 myönnetty 	määräraha sekä vuosille 2008 ja 2009 määritellyt kehykset.

Toiminta- ja taloussuunnitelmakaudelle ajoittuu useita hankkeita, joiden kustannusvaikutus on merkittävä.  Digitaalisen kirjaston tietotekninen varustus ja ylläpito, digitaalisen DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto digitointeineen, verkkopalveluiden kehittäminen sekä virastotyöajan käyttöönotto lisäävät kokonaiskustannuksia ja pitävät yksikkökustannuksia korkealla.  Kuitenkin jo toimintakauden alkupuolella lainauspalveluiden tuottavuutta ja yksikkökustannuksia on mahdollista alentaa lainausmäärien lisääntyessä.   Oppikirjapalveluissa samaan ei ole mahdollista päästä pienten jakelumäärien vuoksi.

Kirjaston tuottavuuteen ja yksikkökustannuksiin ei vaikuta vain palvelusuoritteiden määrä, vaan myös se, kuinka paljon kirjasto tuottaa ääni- tai pistekirjoja asiakaskuntansa käyttöön.  Tuottavuus nousee tai laskee sen mukaan, kuinka suurta kirjatuotanto on.  Tämä näkyy varsinkin oppikirjapalveluissa, joissa kirja usein valmistetaan yksittäistä henkilöä varten yksittäiseen tarpeeseen. 

Tässä vaiheessa panostukset lisäävät ensisijaisesti palvelun laatua ja luovat pohjaa tulevaisuuden palvelumahdollisuuksille.  Kirjasto arvioi, että yksikkökustannukset alenevat sitä mukaa, kun kirjasto on siirtynyt kokonaan digitaaliseen DAISY-omakirjalainaukseen ja kun lainaus samalla lisääntyy. Säästöjä syntyy vaiheittain kirjojen käsittelyn tehostuessa, postimaksujen alentuessa ja tilantarpeen pienentyessä.  Kirjasto on arvioinut, että postimaksuihin on saatavissa jopa 650 000 euron säästöt samalla kun palveluiden käyttö (lainaus) kaksinkertaistuu. Postimaksuista kertyneitä säästöjä käytetään mm. palvelun kasvusta aiheutuviin muihin kuluihin, digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin ylläpitoon ja vahvistamiseen sekä kirjaston työajan tarkistamiseen.   

					36

Kirjasto arvioi, että toimintakauden lopussa kirjastopalvelujen (kauno- ja tietokirjallisuuden lainaus) tuottavuus voi lisääntyä jopa 30 % vuoden 2005 tasosta. 

Suunnitelma ei sisällä mahdollisista tekijänpalkkioista aiheutuvia kustannuksia  omakirjalainauksessa.  

Suunnitelma sisältää valtion tuottavuusohjelman mukaisesti 13 henkilön vähennyksen ja puolet näiden virkojen palkkauskuluista (165 000 euroa). Vastaavasti lisäyksenä on yhteensä 9 henkilöä johtuen Daisy-omakirjalainauksen kaksinkertaistumisesta (5 henkilöä), oppikirjapalveluiden lisääntymisestä (1 henkilö), it-panostuksesta (1 henkilö) sekä asiantuntija- ja kehittämistoiminnan vahvistamisesta (2 henkilöä).