CELIA					
NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTO										18.10.2005	

Hyväksytty Näkövammaisten kirjaston johtokunnassa 18.10.2005

TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2007-2010

1  Toiminnan ja toimintaympäristön kuvaus 2007-2010		2		1.1. Näkövammaisten kirjaston toiminnan tarkoitus
    	 ja toiminta-ajatus				2		1.2. Toimintaympäristön muutokset 2007-2010		4	

2  Kirjaston toiminnan strategiset painopisteet 2007-2010 		8
	2.1.  Celia 2008 –digitaalinen kirjasto: kohti verkkopalveluja    8
	2.2.  Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto jatkuu                9
                    2.3. Verkkopalveluiden kehittäminen  ja monikanavaisuuden
                            vahvistaminen                                                                   9
                    2.4.  Daisy-tuoteperheen laajentaminen                                  	10
	2.5.  Näkövammaisten ja lukihäiriöisten oppikirja-
                            palveluiden rahoittaminen		                   	10
2.6.	Kirjaston toiminnallisten edellytysten turvaaminen         11
2.7.	Kirjaston tuottavuusstrategia                                          12
	
3  Perussuunnitelma					13
	3.1.  Oppikirjapalvelut 				13		3.2.  Kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut                                      17
	3.3.  Asiantuntijapalvelut				 21
	3.4.  Hallinto- ja tukitoiminta. Henkilöstön kehittäminen	 25
	
4  Kehittämishankkeet                                                                                   
	4.1.  Digitaalisen kirjaston kehittämisohjelma		 28	4.1.1.  Digitaalisen DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto   
                               Ja digitaalinen arkisto                                                     29
                	4.1.2.  Toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotto                    30
                    4.2.3.  Verkkopalveluiden ja verkkojakelun kehittäminen        	 31
		
5  Taloussuunnitelma	                                                                                32							
	Taloussuunnitelman taulukot
	1.  Määrälliset vaikuttavuustavoitteet 2007-2010			
	2.  Määrärahatarve 2007-2010: palkat ja muut menot		
3.	Lisämäärärahatarve 2007-2010 eriteltynä.  Perustoiminta ja
     kehittämishankkeet		
	4.  Kustannus- ja tuottavuuskehitys 2002-2004			
	
	Liitteet:
Liite 1.  Celia 2008  -  digitaalinen kirjasto (3 sivua)
	Liite 2.  Näkövammaisten kirjaston toiminnan kehittyminen 1991-2004
	Liite 3.  Pohjoismaiset näkövammaisten kirjastot 2003. Vertaileva 
	            tilastotaulukko.

													2	
1.  TOIMINNAN JA TOIMINTAYMPÄRISTÖN KUVAUS 2007-2010

1.1.   NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTON TOIMINNAN TARKOITUS JA TOIMINTA-AJATUS 
TOIMINTA-AJATUS 
Näkövammaisten kirjaston toiminta-ajatuksena on antaa näkövammaisille ja muille lukemisesteisille  mahdollisuus tiedonsaantiin, opiskeluun, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen ja virkistykseen.  Tavoitteeseen päästään tuottamalla ja tarjoamalla käyttöön asiakaslähtöistä erityisaineistoa ja asiantuntijapalveluja

VISIO JA STRATEGIA  
Näkövammaisten kirjasto on vahva osaaja kirjallisuuden tuottajana ja välittäjänä näkövammaisille ja muille lukemisesteisille henkilöille tavoitteena kansalaisten tasa-arvo kirjallisuuden ja tiedon saannissa.   

Tavoitteena vuoteen 2010 mennessä on parantaa tiedon ja palveluiden saatavuutta ja palveluiden laatua ja tehokkuutta digitaalisen kirjaston keinoin ja osana yleistä kirjastoverkkoa.  Digitaalinen kirjasto sisältää digitaaliset tuotteet, monikanavaisen palvelumallin ja uudet jakelutiet, mm. verkkopalvelut.  Lainauksesta siirrytään jakeluun aina kun se on perusteltua. 

ASIAKASKUNTA
Kirjaston asiakaskunta koostuu sokeista, heikkonäköisistä, kuurosokeista, lukihäiriöisistä, kehitysvammaisista, afaatikoista, lihastautia sairastavista ja muista henkilöistä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi lukea tavallisia kirjoja.  Näkövammaisia arvioidaan olevan Suomessa 80 000 ja muihin vammaisryhmiin kuuluvia vähintään sama määrä.  Kirjastolla on tällä hetkellä 12 800 asiakasta.

	SÄÄDÖSPOHJA
Näkövammaisten kirjaston tehtävät on määritelty kirjastosta annetussa laissa 638/1996.  Sen mukaan kirjasto
- tuottaa ja lainaa piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa
- tuottaa  oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- myy tuottamaansa aineistoa yksityisille, kirjastoille ja muille laitoksille
- opastaa asiakkaitaan kirjaston käytössä ja tiedonhaussa sekä
- toimii alansa asiantuntijalaitoksena.

Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/1996.

	

					3

Näkövammaisten kirjaston suoritteiden maksullisuudesta on opetusministeriö antanut maksuperustepäätöksen 8.12.2003 ja on nykyisessä muodossaan voimassa 31.12.2006 asti.

Tekijänoikeuslaki ohjaa kirjaston ääni-, piste- ja muuta kirjatuotantoa.

KESKEINEN TOIMINTA
Näkövammaisten kirjasto tuottaa ja välittää käyttöön näkövammaisten ja lukemisesteisten tarpeisiin soveltuvaa erityisaineistoa.  Kirjasto on merkittävin ääni- ja pistekirjojen tuottaja Suomessa ja valtakunnallisena kirjastona palvelee koko maata.

Kirjasto on kirjojen tuotantolaitos:
-	kirjasto valmistaa itse tai teettää alihankkijoilla äänikirjoja, pistekirjoja, elektronisia kirjoja ja kohokuva-aineistoja.  Vuosittain kirjasto tuottaa n. 1000 uutta kauno- tai tietokirjanimekettä, joista valmistetaan lainakirjakokoelmaan kopioita n. 10 000 kappaletta.  Näitä aineistoja ei ole kaupallisilta markkinoilta saatavissa

     	Kirjasto on oppimateriaalikeskus:
-	kirjasto tuottaa kaikki näkövammaisten koululaisten ja opiskelijoiden tarvitsemat oppikirjat peruskoulun ala-asteelta korkeakouluopiskeluun.  Vuosittain kirjasto tuottaa n. 500 uutta oppikirjanimekettä, kopioita n. 2000. Näitä aineistoja ei ole kaupallisilta markkinoilta saatavissa.  Oppikirjapalvelu on osittain maksullista. 

    	 Kirjasto on ääni- ja pistekirjoja lainaava kirjasto:
-	kirjastossa on ääni- ja pistekirjojen lainakirjakokoelma, jossa on noin 120 000 kirjaa.   Vuosittain lainataan n. 430 000 kirjaa 12 000 näkövammaiselle tai lukemisesteiselle asiakkaalle  
-	lainauspalvelu palvelee koko maata: lainakirjat lähetetään postitse eri puolilla Suomea asuville asiakkaille ja myös yleisille kirjastoille, jotka lainaavat Näkövammaisten kirjastosta ns. siirtokokoelmia

     	 Kirjasto on ääni- ja pistekirjojen asiantuntijakeskus:
-	kirjaston yhteydessä toimii opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta, joka toimii pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä
-	kirjastoon on keskittynyt vahva ääni- ja pistekirjaosaaminen sekä saavutettavuusosaaminen, jotka kirjasto on hankkinut mm. verkottumalla näkövammaistahojen ja ulkomaisten toimijoiden kanssa 

					4
					
ARVOT
Kirjasto toteuttaa toiminnassaan opetusministeriön hallinnonalan yhteisiä arvoja, joita ovat sivistys, hyvinvointi, demokratia ja luovuus.

Kirjaston omat arvot ohjaavat kirjaston työntekijöiden toimintatapoja ja menettelytapoja sekä suhtautumista asiakkaisiin , sidosryhmiin, työtovereihin ja omaan työhön.  Kirjaston arvot ovat 

asiakaslähtöisyys
- arvostamme asiakkaitamme
- otamme palveluissamme ja niiden kehittämisessä huomioon asiakkaidemme tarpeet 
- palvelemme asiakkaitamme luotettavasti ja tehokkaasti

toimiva työyhteisö 
- otamme vastuun omasta työstämme ja arvostamme toisiamme ja toistemme työtehtäviä
- teemme yhteistyötä toistemme kanssa toimien innostavasti, kannustavasti, avoimesti ja joustavasti
- toimimme tuloksellisesti käyttäen voimavarat parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi

asiantuntevuus
- teemme työmme ammattitaitoisesti ja asiantuntevasti
- haluamme oppia uutta, seurata aikaamme ja kehittyä työssämme ja toiminnassamme.  Olemme aktiivisessa vuorivaikutuksessa sidosryhmiemme kanssa. 

1.2.	TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSET 2007-2010

         Tähänastinen työ luo pohjan jatkolle
Kirjaston keskeisenä haasteena viime vuosina on ollut tehokkaiden – mutta silti laadukkaiden  -  keinojen löytäminen palveluiden järjestämiseksi kasvavalle asiakaskunnalle.  

Väestön ikääntymisestä aiheutuva heikkonäköisten henkilöiden määrän lisääntyminen lisää jatkuvasti myös Celia-kirjaston palveluiden kysyntää.   Niinikään lukihäiriöisten henkilöiden taholta tullut kysyntä on lisääntynyt koko 2000-luvun ajan.    Kirjastolla on tällä hetkellä n. 12 800 asiakasta ja kirjasto arvioi potentiaalisen asiakaskuntansa suuruudeksi 40 000 henkilöä.  Kirjaston asiakaskunta on lisääntynyt 2000-luvulla 20 %, mutta palveluiden käyttö on voinut lisääntyä samana aikana vain 8 %.   

					5

Vastatakseen kasvavan kysynnän tuomaan haasteeseen 
kirjasto on tehnyt jatkuvaa kehitystyötä 2000-luvun alkupuolen ajan. 
Tässä työssään kirjasto on hyödyntänyt digitaalitekniikkaa ja kansainvälisiä käytäntöjä sekä vaikuttanut tekijänoikeuslain sisältöihin ja apuvälineiden saantiin kirjaston asiakaskunnalle.  Kirjasto on rakentanut digitaalista kirjastoa ja siirtynyt  analogisista tuotteista (C-kasetit) digitaalisiin tuotteisiin (Daisy-äänikirjat).  

2000-luvun alkupuoli on ollut digitaalisen Daisy-äänikirjajärjestelmän käynnistämisen ja digitaalisen kirjaston perustan luomisen aikaa.  Työn tuloksena vuoteen 2007 mennessä kirjastossa

- on digitaalisten tuotteiden tietokonepohjainen arkisto
- äänitykset ovat digitaalisia ja Daisy-äänikirjatuotanto on arkipäivää
- analogisen aineiston digitointi jatkuu
- kirjastossa toimii  Daisy-äänikirjojen omakirjalainaus (on demand –jakelu), joka tulee korvaamaan perinteisen C-kasettien lainauksen vuoden 2008 loppuun mennessä tai viimeistään 2010 
- äänikirjojen palvelujärjestelmä on uudistunut ja  Daisy-oppikirjojen maksullinen palvelu on otettu käyttöön 
- Daisy-äänikirjojen kuuntelulaitepalvelua hoitaa Näkövammaisten Keskusliitto ry
- kirjaston organisaatio on uudistunut, tuotannonohjaus ja prosessit ovat uudistuneet
- tekijänoikeuslaki on uudistunut niin, että kirjasto pystyy siirtymään lainauskäytännöistä nykyaikaiseen tuotteiden jakeluun ja maksullisiin palveluihin.  

Vuonna 2007 ja sen jälkeen kirjaston kehittämistyö tuottaa näkyviä tuloksia. Vaikka siirtymäkausi digitaalisen Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto on toimintakaudella yhä meneillään, kirjastolla on paremmat valmiudet palvella asiakaskuntaansa ja ottaa käyttöön uusia tuotteita sekä verkkopalveluja.   

Missä määrin palvelujen laajentaminen onnistuu toimintakaudella 2007-2010, on riippuvaista siitä, saako kirjasto kehittämistyön tuloksena syntyneet tuottavuushyödyt käyttöönsä ja mitkä ovat kirjaston mahdollisuudet saada uutta rahoitusta palveluiden lisäämiseen (ks. kohta valtionhallinnon tuottavuushankkeet sivulla 7 ).  

	Asiakastarpeet eriytyvät
	Palveluiden kysynnän lisääntyessä eriytyvät myös asiakkaiden palvelutarpeet.  	Kirjaston palveluilla on perinteisesti ollut kaksi eri kohderyhmää: toisaalla 	oppikirjoja tilaavat tahot, toisaalla kauno- ja tietokirjallispalveluja 
	tarvitsevat asiakkaat.  

						6

	Asiakaskunnan laajetessa näiden asiakasryhmien tarpeet eriytyvät 	edelleen riippuen mm. asiakkaiden elämäntilanteesta.  Esim. aktiiviset  	omatoimiasiakkaat ja aktiiviset seniorit (”harmaat pantterit”) odottavat  
                    kirjastolta erilaisia palveluja kuin vakavasti toimintaesteiset asiakkaat.  Suuri 	ryhmä ovat ns. ”helppo arki”-asiakkaat, jotka haluavat tuettuja lainauspalveluja  
                    (heille eri menettelyillä valittuja kirjoja).  Tulevaisuuden asiakas ei välttämättä  	halua rekisteröityä usean eri kirjaston asiakkaaksi, vaan haluaa, että palvelut 	toimivat yhdellä rekisteröitymisellä. 

	Asiakkaiden päätelaitevarustus vaihtelee myös tulevaisuudessa.  Kun osalla 	asiakkaista voi olla monipuolinenkin päätelaitteisto käytettävissään erilaisine 	langattomine laitteineen ja valmiudet erilaisten verkkopalveluiden käyttöön, on 	osalla asiakkaista kenties vain cd-soitin.  Lisäksi on nousemassa kasvava 	joukko asiakkaita, jotka haluavat sisällön useaan eri päätelaitteeseen.

	Tulevaisuuden  toimintaympäristö asettaa kirjastolle haasteen 	rakentaa eri asiakasryhmien tarpeiden mukaiset palvelumallit ja haastaa	kirjaston kaikessa kehittämistyössään varautumaan 	päätelaiteriippumattomiin ratkaisuihin. 

	Haasteena onkin tunnistaa kaikki ne mahdollisuudet, jotka 	saatavuusongelman poistuminen digitaalisten aineistojen kautta tuo sekä 	hallita useita eri formaatteja ja verkostoja.  	
	
Oppikirjojen kysyntä kasvaa edelleen  
Lukihäiriöiset henkilöt muodostavat suuren potentiaalisen asiakaskunnan kirjaston oppikirjapalveluille.    
Lukihäiriöisten koululaisten määrä on viisinkertaistunut kirjaston oppikirjapalveluissa viimeisen viiden vuoden aikana ja potentiaalista kysyntää on runsaasti.  Tilanne on ongelmallinen, kun samaan aikaan näkövammaisille suunnattu oppikirjapalvelu toimii minimitasoisesti.  Kirjaston noin tuhannesta oppikirjapalveluiden asiakkaasta  650 on lukihäiriöisiä, 350 näkövammaisia.  Kirjasto on joutunut rajoittamaan oppikirjapalvelua lukihäiriöisille.  
	
Vertailun vuoksi mainittakoon, että Norjassa Utdanningsdirektoratetin vastuulla on tuottaa lukihäiriöisten koululaisten oppimateriaali.  Tällä maksullisella palvelulla on 5 400 käyttäjää ja vuosittain lainataan 22 000 äänikirjaa. 

Kirjasto odottaa, että uusi tekijänoikeuslaki helpottaa äänikirjojen myyntitoiminnan käynnistämistä, jolloin kirjasto voi ryhtyä myymään näkövammaisten käyttöön tuotettuja digitaalisia DAISY-äänikirjoja lukihäiriöisten koululaisten käyttöön vuonna 2006.  

Opetustoimen hallinnonalalla panostus erityisopetukseen lisännee myös erityisopetuksen tukipalveluiden, kuten oppikirjapalveluiden, kysyntää.  Opetusministeriön työryhmätyöskentelyn tuloksena on valmistunut ammatillisen erityisopetuksen strategia, jonka tavoitteena on lisätä integraatiota toisen asteen opiskelussa mm. parantamalla yleisten oppilaitosten rahoitusta erityisopetuksen järjestämisessä.  

					7

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden käyttäjinä on tällä hetkellä varsin vähän toisen asteen opiskelijoita, joten ammatillisen erityisopetuksen strategia tuo toteutuessaan kirjastolle kokonaan uuden asiakasryhmän, jonka kirjatarpeisiin kirjasto ei nykyrahoituksen turvin pysty vastaamaan.
			
Oppikirjapalveluiden laajentaminen ei voi tapahtua kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden kustannuksella, minkä vuoksi kirjasto pitää strategiassaan tärkeänä ohjata opetusministeriön koulutus- ja tiedepuolen rahoitusta kirjaston oppikirjapalvelujen laajentamiseen (ks. s. 9).

Valtionhallinnon tuottavuushankkeet
                    Kirjaston toimintaympäristöön vaikuttavat valtionhallinnon tuottavuustavoitteet.  
Tuottavuustavoitteet sinänsä eivät ole ristiriidassa kirjaston omien tavoitteiden kanssa, sillä digitaalisen kirjaston rakentamisella kirjasto on tavoitellut toimintamalleja, joilla se voi palvella tehokkaasti asiakaskuntaansa.  

Valtionhallinnon tuottavuustavoitteet ovat kuitenkin ristiriidassa kirjaston tavoitteiden kanssa, jos kirjaston ei ole mahdollista pitää saavuttamiansa tuottavuushyötyjä omassa käytössään. Mikäli tuottavuushyödyt leikataan pois eikä lisärahoitusta ei ole saatavissa, kirjaston ei ole mahdollista laajentaa toimintaansa ja palvelujaan, vaan se pystyy ainoastaan hoitamaan nykyiset palvelut nykyisen suuruisessa laajuudessa.  Niinikään palveluiden edelleenkehittäminen vaarantuu.  

Valtionhallinnon alueellistamishankkeet eivät vaikuta Näkövammaisten kirjaston sijaintiin.  Toimintakaudella kirjasto etsii uusia keinoja saattaa Näkövammaisten kirjaston palvelut enenevässä määrin käytettäviksi paikallisten kirjastojen kautta.  Kirjaston strategiaan sisältyvä monikanavaisuus mahdollistaa sen, että kasvavaa asiakaskuntaa voidaan sujuvasti palvella myös yleisistä kirjastoista käsin.

Uusi tekijänoikeuslaki auttaa, mutta jättää aukkoja
Uusi tekijänoikeuslaki vaikuttaa oleellisesti kirjaston toimintamahdollisuuksiin tietoyhteiskunnassa.   Eduskunnan syksyllä 2005 hyväksymä  tekijänoikeuslaki on huomattava parannus verrattuna aiempaan tekijänoikeuslakiin, mutta asettaa kuitenkin ongelmallisia rajoituksia, jotka liittyvät digitaalisten äänitteiden jakeluun ja myyntiin lukemisesteisten käyttöön. 

Uusi tekijänoikeuslakiesitys jättää korvauksen piiriin sellaiset äänikirjat, jotka jäävät kirjaston asiakkaalle pysyvästi.  Näin ollen kirjaston tuottamien DAISY-äänikirjojen jakelu cd-levyillä tai välittäminen verkon kautta lukemisesteisille oikeuttavat korvaukseen, jos kirja jää asiakkaalle pysyvästi.  Kirjasto on selvittänyt mahdollisuutta tulkita uutta tekijänoikeuslakia niin, että asiakas sitoutuu hävittämään saamansa cd-levyt jolloin korvausoikeutta ei syntyisi.   Mikäli tämä tulkinta ei osoittaudu oikeaksi, aiheutuu digitaalisten äänikirjojen jakelusta uusia kustannuksia, joita kirjaston rahoituspohjassa ei ole otettu huomioon. 

					8

Myös äänikirjojen myynti erityisryhmien käyttöön -  vaikka se tapahtuisi hyvinkin subventoidulla hinnalla ja ilman voiton tavoittelua  - oikeuttaa korvaukseen.   Kirjasto selvittää korvauskäytäntömahdollisuutta mm. Kopioston kanssa syksyllä 2005.

Ns. kaupallisten äänikirjojen digitointi ei myöskään ole mahdollista ilman oikeudenhaltijan lupaa.  Näitäkin neuvotteluja käynnistetään syksyllä 2005 samoin kuin neuvotteluja Ruotsista ostettujen Daisy-levyjen saattamisesta omakirjalainauksen piiriin. 

Ikääntyvä henkilöstö ja kirjaston muutospaineet
Toiminnan kehittämisen aiheuttama jatkuva muutos sekä palveluiden kysynnän kasvu eivät voi olla aiheuttamatta  muutos-, palvelu- ja osaamispaineita henkilöstölle ja johtamiselle samaan aikaan, kun henkilöstövoimavarat ovat rajalliset ja henkilöstö ikääntyy. Toimintakaudella vanhuuseläkeiän saavuttaa 15 % työntekijöistä, mukana useita esimiehiä ja asiantuntijoita.  Organisaatiouudistus on odotettavissa vuonna 2006.  Haasteena on ottaa muutos hallintaan ja edistää muutoksessa jaksamista ja osaamista sekä onnistua uusien työntekijöiden rekrytoinnissa työmarkkinoilta. 

2.  KIRJASTON  STRATEGISET PAINOPISTEET 2007-2010

2.1.  Celia 2008 –digitaalinen kirjasto: kohti verkkopalveluja
	
Näkövammaisten kirjaston tärkeimpänä strategisena tavoitteena on digitaalisen kirjaston rakentaminen ja verkkopalveluiden kehittäminen.  Digitaalisen kirjaston strategia on samalla kirjaston verkkopalvelustrategia.  Sen tavoitteena on

-	edistää palveluiden laatua, tehokkuutta ja saatavuutta yhä kasvavalle asiakaskunnalle
-	ottaa käyttöön uudet tai uudistetut digitaaliset tuotteet (Daisy-tuoterunkoon perustuvat)
-	saattaa kirjaston tuottama aineisto verkkoon suoraan loppukäyttäjien ja kirjaston yhteistyökumppaneiden (kirjastot/oppilaitokset) käytettäväksi
-	rakentaa saavutettava palveluportaali, jonka kautta näkövammaiset pääsevät käsiksi sekä kirjaston omiin verkkoaineistoihin että kirjaston ulkopuolisen verkkomaailman saavutettaviin aineistoihin
-	siirtymäkaudella ennen verkkopalveluihin siirtymistä luopua raskaasta äänikirjojen lainauksesta ja jaella CD ROM –äänikirjoja
                         loppukäyttäjille ja kirjastoille (ns. omakirjalainaus).

Strategia antaa mahdollisuuden käyttää kirjaston tuotteita ja palveluita itsenäisesti ajasta ja paikasta riippumatta.  Kirjojen lainauksesta siirrytään cd-levyjakeluun ja edelleen verkkojen kautta tapahtuvaan jakeluun, jolloin fyysiset lainakirjavarastot ja kirjojen lähettäminen postitse jäävät pois.   Digitaalisen kirjaston strategiset linjaukset ovat toiminta- ja taloussuunnitelman liitteenä.

					9

Vuoteen 2007-2008  mennessä kirjasto on rakentanut digitaalisen kirjaston kivijalan (ks. sivu 5),  minkä jälkeen varsinaisten verkkopalveluiden kehittäminen voidaan aloittaa.  Seuraavissa luvuissa on kuvattu digitaalisen kirjaston keskeisiä kehittämiskohteita toimintakaudella. 
							
2.2.   DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto: omakirjalainauksen siirtymävaihe käynnissä, digitointi jatkuu

Kirjasto ottaa vuonna 2006 käyttöön digitaalisten Daisy-äänikirjojen omakirjalainauksen.  Omakirjalainaus tulee korvaamaan kirjaston nykyisen äänikirjojen lainaustoiminnan.  Omakirjalainauksella tarkoitetaan Daisy-äänikirjojen polttamista CD ROM –levyille ja lähettämistä asiakkaalle kertakäyttökappaleena, jota ei palauteta kirjastoon.  Omakirjalainauksessa kirjasto ei enää ylläpidä lainakirjakokoelmaa, vaan ainoastaan tietokonepohjaista  digitaalista arkistoa, josta poltetaan pyynnöstä (tai sopimuksen mukaan) cd-levyjä tehokkailla polttoroboteilla.  Perinteiseen lainaustoimintaan liittyvät lähettämötyö, kasettikopiointi ja kirjojen kuntoonpano nykymuodossaan poistuvat.  Tilaa vievän lainakirjakokoelman ylläpitoa ja inventointia ei myöskään enää tarvita.  

Omakirjalainaus käynnistyy vuonna 2006 ja siirtymäkauden pituudeksi on 
arvioitu 3-5 vuotta.  Tts-kausi on  siten keskeisesti
omakirjalainauksen siirtymäkautta.  Kausi on kirjastolle haastava, sillä 
voimavaroja sitoutuu sekä Daisy-omakirjalainaukseen että perinteiseen C-C-kasettilainaukseen.  Kirjasto arvioi, että lainaus C-kasettikokoelmasta loppuu vuoden 2008 loppuun mennessä tai viimeistään vuonna 2010 edellyttäen, että kirjasto on pystynyt digitoimaan riittävän määrän analogista kokoelmaa.   Daisy-äänikirjojen kuuntelulaitepalvelun hoitaa Näkövammaisten Keskusliitto ry raha-automaattiavustuksen turvin.  Tämä palvelu täydentää 
Kansaneläkelaitoksen ja terveydenhuollon kautta annettavaa palvelua

Keskeinen osa Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönottoa on kirjaston analogisen kokoelman digitointi.  Kirjastolla ei ole erillistä määrärahaa digitointiin lukuun ottamatta vuodeksi 2005 myönnettyä 200 000 euron kertaluonteista määrärahaa.  Näin ollen kirjasto on sisällyttänyt digitointirahan uudelleen toiminta- ja taloussuunnitelmaan 2007-2010.

2.3. Verkkopalveluiden kehittäminen ja monikanavaisuuden vahvistaminen 

	Toimintakaudella kirjasto käynnistää digitaalisten äänikirjojen verkkovälityksen
suunnittelun ja toteutuksen.  Digitaalisten äänikirjojen verkkovälitys tulee
Daisy-äänikirjojen omakirjalainauksen rinnalle ja palvelu suunnataan ensi 
vaiheessa niille asiakkaille, joilla on tietokone käytettävissään.

Toimintakaudella kirjasto vahvistaa monikanavaisuutta ottamalla verkkopalveluiden kehittämisessä entistä paremmin huomioon yleisten kirjastojen, oppilaitosten ja muiden asiakasryhmiensä tarpeet.  

						10
2.4.  Daisy-tuoteperheen laajentaminen

2000-luvun alkupuolella kirjasto on keskittynyt suurimman volyymituotteen, Daisy-äänikirjan, käyttöön ottoon. Toimintakaudella 2007-2010  kirjastolla on mahdollisuus kehittää Daisy-tuoteperheen mukaisia muita tuotteita, kuten hybridikirjoja ja puhesynteesikirjoja.  

Hybridikirjoja, jotka sisältävät sekä tekstiä että ääntä, kehitetään ensisijaisesti oppikirjapalveluiden tarpeisiin.  

Puhesynteesikirjat, jotka ovat keinotekoista ääntä sisältäviä äänikirjoja, ovat keino laajentaa äänikirjatarjontaa tulevaisuudessa.  Ihmisäänellä luettavien äänikirjojen määrää ei ole mahdollista merkittävästi lisätä nykyisestä äänitystoiminnan kalleuden vuoksi.

2.5. Näkövammaisten ja lukihäiriöisten oppikirjapalveluiden rahoittaminen

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjasto tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille.   Lain mukaan kirjasto palvelee kaikkia henkilöitä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi käyttää tavallisia kirjastoaineistoja.  Kirjaston oppikirjapalveluiden piiriin kuuluvat siten 
myös muut kuin näkövammaiset henkilöt.  Oppikirjapalveluiden suurimmat asiakasryhmät ovat näkövammaisia ja lukihäiriöisiä.    	

Koska oppikirjapalvelut ovat oleellinen osa erityisryhmien koulunkäynnin ja opiskelun tukipalvelua, tulisi oppikirjapalvelut rahoittaa opetustoimen budjetista, ei kulttuuritoimen budjetista niin kuin nyt tapahtuu.  

 Mallina voidaan pitää Ruotsia, jossa Ruotsin näkövammaisten kirjasto (Talboks- och punktskriftsbiblioteket) saa oppikirjapalveluihin tarvittavan määrärahan opetusministeriöstä, muuhun kirjastotoimintaan tarvittavan määrärahan kulttuuriministeriöstä.  

Rahoitusvastuun määrittely on ajankohtaista nyt, kun oppikirjapalveluiden kysyntä lukihäiriöisten taholta on lisääntynyt voimakkaasti.  Lisäksi  ammatillisen erityisopetuksen kehittäminen lisännee oppikirjapalveluiden kysyntää.  

Näkövammaisten kirjaston hoitaman oppikirjatuotannon rahoituksen ohjaaminen opetustoimen budjetista edellyttänee muutosta budjettilakiin.

Oppikirjapalveluiden maksullisuus
Osa oppikirjapalveluiden kustannuksista voidaan kattaa maksullisilla palveluilla. 
Näkövammaisten kirjaston lain ja maksuperustepäätöksen mukaan kauno- ja tietokirjallisuuden lainauspalvelut ovat maksuttomia, mutta oppimateriaalipalveluista peritään useimmissa tapauksissa maksu.  Kirjaston tarjoamien oppikirjapalveluiden luonne eroaa tavanomaisista kirjastopalveluista siinä, että oppikirjapalvelu on tilauksesta tapahtuvaa tuotantopalvelua, ei lainauspalvelua.  

					11

Tämän vuoksi oppikirjapalvelut ovat pääsääntöisesti maksullisia lukuun ottamatta korkeakouluopiskelijoiden kurssikirjapalvelua. Maksullinen oppikirjapalvelu ei kata kirjojen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia, vaan kirjoista perittävillä maksuilla katetaan vain  13 % oppikirjapalveluiden kokonaiskustannuksista.  

Maksullisista palveluista saaduilla tuloilla ei pystytä kattamaan edes kopioiden valmistamisen ja asiakaspalvelun kustannuksia puhumattakaan kirjojen originaalikappaleiden tuotantokustannuksista. 

Linjaukset oppikirjapalveluiden maksullisuudesta vastaavat Ruotsin ja Norjan käytäntöjä. Uuden tekijänoikeuslain voimaan tultua (2005) tavoitteena on laajentaa maksullisia oppikirjapalveluja niin, että maksullisten palveluiden piiriin saadaan myös äänikirjat.  Nyt maksullisia ovat ainoastaan pistekirjat ja elektroniset kirjat.   Kirjasto odottaa, että uusi tekijänoikeuslaki helpottaa äänikirjojen myyntitoiminnan käynnistämistä, jolloin kirjasto voi ryhtyä 
myymään kopioita digitaalisista DAISY-äänikirjoista  näkövammaisten ja  lukihäiriöisten koululaisten käyttöön. 

Voimakkaasti subventoiduista hinnoista johtuen maksullisen oppikirjapalvelun tulokertymä ei tule olemaan suuri.   Arvioitu tulokertymä on noin 35 000 euroa vuosittain. 

2.6.	Kirjaston toiminnallisten edellytysten turvaaminen

Kirjaston perustehtävien  -  kirjatuotannon ja palveluiden  - turvaaminen on edellytyksenä Näkövammaisten kirjaston toiminnan jatkuvuudelle.  Kirjatuotanto ei saa alittaa minimitavoitetta ja palveluiden käytön (lainauksen) tulee voida lisääntyä kysyntää vastaavasti.  Tämä edellyttää, että lainauksesta aiheutuviin postimaksuihin, kirjatuotantoon ja asiakaspalveluun on käytettävissä riittävät määrärahat.  

Kirjaston toiminnallisiin edellytyksiin on syytä kiinnittää huomiota, 
sillä kirjaston palveluiden kysyntä lisääntyy.  Samanaikaisesti digitaalisen kirjaston ja verkkopalveluiden rakentaminen sekä DAISY-äänikirjajärjestelmän täysimääräinen käyttöönotto edellyttävät ylimääräisiä voimavaroja. Toisaalta valtionhallinnon tuottavuusohjelma on leikkaamassa tuottavuushyötyjä, joita digitaalisen kirjaston käyttöönoton myötä syntyy.  

Kirjaston tavoitetilan toteuttaminen edellyttää myös kirjaston  johtamisjärjestelmän ja organisaatiorakenteen uudistamista, työhyvinvoinnin ja osaamisen kehittämistä sekä toiminnan laadun ja tuloksellisuuden jatkuvaa arvioimista. 

Tulevaisuudessa kirjaston henkilöstön painopiste on asiantuntijatason tehtävissä.  Kyvykkäiden työntekijöiden rekrytointi  työmarkkinoilta  edellyttää jatkossa riittävän kilpailukykyistä palkkatasoa.  Kirjastossa nyt käytössä oleva normaalia lyhyempi työaika heikentää kirjaston palkkakilpailukykyä, joten työajan pidentäminen valtion virka-ajan mukaiseksi 

					12

on kirjaston tärkein palkkastrateginen tavoite.   Niinikään tulospalkkioiden käyttöönotto osana tulos- ja tuottavuustavoitteiden saavuttamista tulee ajankohtaiseksi. 
				
2.7.  Kirjaston tuottavuusstrategia
	
Daisy-omakirjalainaus on kirjaston tärkein tuottavuushanke, josta kirjasto 	on 	raportoinut ministeriölle erikseen osana valtionhallinnon 
tuottavuusohjelmaa.  Omakirjalainaus tehostaa  jakeluprosessia. 

Daisy-omakirjalainauksen ansiosta kirjaston on vuoteen 2011 mennessä mahdollista saavuttaa merkittävät postimaksusäästöt (jopa 800 000 euroa nykyisellä lainausvolyymilla), joita on tarkoitus käyttää digitaalisen kirjaston vahvistamiseen  ja edelleenkehittämiseen sekä peruspalveluiden lisäämiseen kasvavalle asiakaskunnalle.

Suunnitelman mukaan säästön muodostuminen on mahdollista, jos kaikki jaeltavat äänikirjat ovat digitaalisia ja jos perinteisen lainaustoiminnan vähentyessä siitä vapautuvat henkilöstökustannukset  (13 henkilöä) ja muut kustannukset on mahdollista ohjata omakirjalainauksen aiheuttamiin uusiin menoeriin, ensisijaisesti cd-levyjen polttokuluihin (400 000 cd-levyn poltto- ja kuoretuskulut ovat suuruusluokkaa 600 000 euroa).  

Omakirjalainauksen henkilöstövähennystä (13 henkilön työtehtävät) ei kuitenkaan pystytä ratkaisemaan eläkkeelle siirtymisen kautta vuoteen 2011 mennessä.  Kirjaston ongelmana toimintakaudella 2006-2011 on, että Daisy-omakirjalainaus vapauttaa työtehtäviä, joiden viranhaltijat eivät ole kolmea lukuun ottamatta jäämässä eläkkeelle kaudella 2006-2011.  

Mikäli määrärahojen allokointi ei ole mahdollista, edellä mainitut postimaksusäästöt ohjautuvat cd-levyjen polttokuluihin eikä mainittavia säästöjä synny. 

Tukitoimintoihin liittyvät tuottavuushankkeet (ns. Kieku-hanke sekä It-toimintojen mahdollinen ulkoistaminen) eivät aiheuta kirjastolle henkilöstövähennyksiä.  Kirjaston tukipalvelut on hoidettu kevyesti ja siirtyminen digitaaliaikaan merkitsee, että kirjastolla on tuntuvaa tarvetta lisätä etenkin it-panostusta. 

Valtionhallinnon tuottavuusohjelma ohjaa kirjaston 
toimintaa niin, että toimintakaudella kirjasto keskittyy ydintoimintaansa ja etsii jatkuvasti keinoja toiminnan tehostamiseksi.   

Tuottavuushyötyjä etsitään sekä kirjatuotannosta että palveluprosesseista. Tuottavuushyötyjen etsiminen palveluprosessista on tärkeää omakirjalainaukseen siirryttäessä, jotta palvelussa ei synny pullonkaulaa kysynnän lisääntyessä.  Henkilöstövähennyksiä ei kuitenkaan aiheudu.  Kirjatuotannon puolella etsitään keinoja ohjata kirjatuotannon voimavaroja joustavasti kulloinkin tarvittaviin tuotantokohteisiin sekä etsitään keinoja edullisempien tuotteiden käyttöönottoon (esim. puhesynteesikirjat). 

					13					

3.	PERUSSUUNNITELMA

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjastolla on kaksi keskeistä tulosaluetta:

- tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- tuottaa ja lainata piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa

Tämän mukaisesti kirjasto esittelee perussuunnitelmansa jaoteltuna oppikirjapalveluihin (luku 3.1.)  ja kauno- ja tietokirjallisuuspalveluihin (luku 3.2.).  Molemmissa luvuissa käsitellään sekä kirjatuotantoa että varsinaista palvelua.   Jaottelu tukee myös kirjaston toimintojen tulevaa organisointitapaa. Kirjaston oppikirjapalveluiden asiakkailla on erilaiset tarpeet kuin kauno- ja tietokirjallisuuden asiakkailla, minkä vuoksi näiden toimintojen kehittämistarpeet ovat jossakin määrin erilaiset.   

Yhteistä edellä mainituille toiminnoille on mm. yhteisen infrastruktuurin ja tukipalveluiden hyödyntäminen (esim. digitaalinen arkistojärjestelmä), yhteisen tuotantoteknologian ja tuotantokapasiteetin joustava käyttö ja Daisy-tuoteperheeseen perustuva tuotanto.  

3.1.  Oppikirjapalvelut

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden tavoitteena on, että näkövammaiset ja lukemisesteiset koululaiset ja opiskelijat saavat tarvitsemansa oppimateriaalin.  

NYKYTILANNE
Näkövammaiset käyvät koulua ja opiskelevat pääsääntöisesti tavallisissa oppilaitoksissa ja käyttävät samoja oppikirjoja, jotka oppilaitos on näkevien käyttöön valinnut.  Näkövammaisten kirjasto valmistaa näkövammaiselle soveltuvan version (äänikirjan, pistekirjan, elektronisen kirjan) näistä kirjoista.  Valmistus tapahtuu aina tilauksesta.  

Peruskoulun ja lukion oppikirjat ovat maksullisia pistekirjojen ja elektronisten kirjojen osalta, mutta äänikirjapalvelut ovat toistaiseksi maksuttomia.  Äänikirjat tuotetaan tällä hetkellä lainauskäyttöön ja lainataan lukuvuodeksi kerrallaan. Peruskoulun ja lukion oppikirjojen osalta siirryttäneen maksulliseen palveluun vuonna 2006. 

Korkeakoulujen kurssikirjat ovat maksuttomia (lainausperiaate). 

Oppikirjapalvelut ovat verkkokäyttöisiä niin, että oppikirjaluettelot ja kirjojen tilauslomakkeet ovat verkossa selattavissa ja tulostettavissa.  

						 14
Kirjasto tuottaa vuosittain noin 500-600 uutta oppikirjanimekettä.  Vuonna 2004 valmistettiin noin 500 uutta nimekettä.  Oppikirjatoimituksia oli noin 10 0000. 
	
Kirjaston noin tuhannesta oppikirjapalveluiden asiakkaasta  650 on lukihäiriöisiä, 350 näkövammaisia.  Asiakkaiden määrä on kasvanut voimakkaasti viimeisen viiden vuoden aikana ja kirjasto on joutunut rajoittamaan oppikirjapalvelua lukihäiriöisille ja lukihäiriöisten palvelun taso on erittäin huono.  

Lukihäiriöisille ei valmisteta oppikirjoja, vaan heille ainoastaan lainataan äänikirjoja olemassa olevasta kokoelmasta, jos kysytty kirja on vapaana.  Uusia lukihäiriöisiä ei ole otettu asiakkaiksi syksyn 2004 jälkeen.  Siitä huolimatta lukihäiriöisten taholta tulevien tilauspyyntöjen ja kyselyjen vastaanottaminen on ruuhkauttanut kirjaston oppikirjapalvelut niin että useamman henkilön työpanos on mennyt kysymyksiin vastaamiseen.  

Näkövammaisten peruskoululaisten ja lukiolaisten oppikirjat kirjasto on pystynyt tuottamaan, joskaan ei aina siinä muodossa kuin koululainen haluaa.  Aikatauluviiveitä voi esiintyä. Kirjasto arvioi kuitenkin palvelun tason varsin hyväksi, kun otetaan huomioon, että kirjasto valmistaa monia saman oppiaineen kirjasarjoja ja erilaisia versioita samoista kirjoista (pistekirja, elektroninen kirja, äänikirja).

Näkövammaisilta toisen asteen opiskelijoilta -  lukiolaisia lukuun ottamatta  - on tullut kirjatiedusteluja toistaiseksi vähän.  Kirjasto on pystynyt toimittamaan kysytyt kirjat, mutta palvelun kasvua ei nykyresurssein ole mahdollista lisätä.

Kirjasto pystyy tuottamaan näkövammaisten korkeakouluopiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat tenttikirjat ja koetekstit, mutta ei juurikaan muuta opiskelussa tarvittavaa materiaalia.  Kirjasto arvioi palvelun tason melko hyväksi.

Oppikirjapalveluiden kustannukset vuonna 2004 olivat 980 400 euroa, vuonna 2003 954 000 euroa.  Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista ja jakautuivat seuraavasti:

- aineiston hankinta                            	  58 110 euroa
- piste- ja elektronisen aineiston tuottaminen
  kirjastossa			                    540 470 euroa
- äänikirjojen valmistus kirjastossa	                    224 710 euroa
- asiakaspalvelu 		                    157 100 euroa
	- yhteensä			                    980 400 euroa

	Maksullisen palvelun tulokertymä vuonna 2004 oli 26 820 euroa. 

						15
	Tuotanto jakautui tuotetyypeittäin seuraavasti 2004:
			Nimekettä     Kopioita
	- äänitetyt kirjat               173               440
	- pistekirjat                      137                5 200 sidosta
	- elektroniset kirjat          172                386
                    - yhteensä                      482

TOTEUTUNEITA OPPIKIRJAPALVELUIDEN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ 2002-2005
- oppikirjat Celianet-verkkopalveluun 2004
- uudet äänitettävät oppikirjat tehty DAISY-muotoon vuodesta 2004 lähtien
- edelliseen liittyen koululaisia ja opiskelijoita kehotettu anomaan DAISY-kuuntelulaitetta terveydenhuollon ja KELAn kautta
- elektronisten oppikirjojen valmistuksessa ollaan luovuttu DOS-käyttöjärjestelmässä toimivista kirjoista ja siirrytty käyttämään windows-käyttöjärjestelmässä toimivia LUETUS-kirjoja .
- esitetty yhteistyössä opetushallituksen ja Erilaisten oppijoiden liiton  kanssa joulukuussa 2003 opetusministerille työryhmän/selvitysmiehen asettamista selvittämään lukihäiriöisten oppikirjatarvetta ja oppikirjapalveluiden järjestämistä ja rahoittamista
- Braille-neuvottelukunta: ks. luku 3.3.
- e- ja pistekirjatuotannon rakennemalliprojekti toteutetaan 2005: projektissa määritellään tekstin rakennemalli Daisy-standardien mukaisesti.  Rakennemallin avulla on mahdollisuus tuottaa Daisy-kirjoja, joissa on teoksen koko teksti. Rakennemallia voidaan hyödyntää myös e- ja pistekirjojen toimittamisessa  edellyttäen, että tarvittavat tuotanto-ohjelmat on löydettävissä.

Toteutuvia toimenpiteitä 2006:
-	Daisy-rakennemallin mukaisen piste- ja e-kirjatuotannon pilotointi ja mahdollinen käyttöönotto. Kokeillaan puhesynteesikirjoja 
 -   äänitemuotoisten oppikirjojen myynti käynnistetään, jos tekijänoikeuslaki    
     on tullut voimaan. Kopioita Daisy-äänikirjoista voidaan silloin myydä myös 
      lukihäiriöisten käyttöön. Käynnistetään neuvottelut Kopioston kanssa 
      palkkiokäytännöistä.
-	Uudistetaan ja tehostetaan kirjatuotantoa: mm. otetaan käyttöön tuotannonseurantajärjestelmä, lisätään kustantajatiedostojen hankintaa piste- ja elektronisen kirjatuotannon raaka-aineeksi, tarkistetaan oppikirjojen tuotantoperiaatteet ja tarkistetaan palkkioperusteita
-	tarkistetaan kirjaston maksuperustepäätös, joka on voimassa 31.12.2006 asti
 -   selvitetään sähköisiä palvelutarpeita

						16

YLEISET TAVOITTEET OPPIKIRJAPALVELUILLE 2007-2010
(ks. myös luku 4 kehittämishankkeet)

                   - lukihäiriöisten oppikirjapalveluiden järjestäminen selvitetään OPM:n toimesta
- selvitetään tarvittaessa erikseen 2. asteen ammatillisen erityisopetuksen 
  suunnalta tulevan oppikirjakysynnän määrärahatarvetta 
- oppikirjapalveluiden rahoitus järjestetään opetustoimen budjetista 
- kehitetään oppikirjapalveluja verkkopalveluna, mm. sähköinen tilauslomake 
- kohokuvatuotannon uudelleenjärjestämistä selvitetään 
-	rakennetaan digitaalinen kohokuva-arkisto ja käynnistetään kohokuvien myynti kansainvälisestikin (alustava suunnitelma, tts ei sisällä kustannusvaikutuksia)
-	kokeillaan ns. hybridikirjoja, saneltuja nuotteja ja synteettisellä puheella tuotettuja digitaalisia äänikirjoja mahdollisina uusina tuotteina (tts ei sisällä kustannusvaikutuksia) 

TAVOITTEET OPPIKIRJATUOTANNON LISÄÄMISELLE 2007-2010

Vaikka kirjasto oppikirjapalveluissaan saavuttaa vain tyydyttävän tason, ei kirjaston toiminta- ja taloussuunnitelma sisällä määrärahalisäystä oppikirjatuotannon volyymin kasvattamiseen, koska samanaikaisesti digitaalisen kirjaston rakentaminen ja DAISY-äänikirjajärjestelmän täysimääräinen käyttöönotto edellyttävät lisärahoitustarvetta.   

Toiminta- ja taloussuunnitelman linjauksesta johtuen oppikirjatuotanto näkövammaisille säilyy toimintakaudella suunnilleen nykyisen tasoisena.  Oppikirjatuotannon volyymia on mahdollista kasvattaa vain maksullisen toiminnan, tehostamisen ja kokonaistuotannon liikkumavaran puitteissa.  

	Vuosittain tuotettavien uusien oppikirjanimekkeiden määrä on
toimintakaudella 500-600 nimekettä NÄKÖVAMMAISTEN käyttöön, minkä puitteissa

-  peruskoululaisten tarvitsemat oppikirjat tuotetaan aikataulussa ja siinä muodossa kuin koululainen ensisijaisesti kirjan haluaa (äänikirja, pistekirja, elektroninen kirja); maksullista
- toisella asteella lukiolaisten tarvitsemat oppikirjat tuotetaan aikataulussa
  pyrkien tuottamaan kirjat siinä muodossa kuin lukiolainen ensisijaisesti kirjan 
  haluaa; maksullista
- korkeakouluopiskelijoiden ja muiden opiskelijoiden tutkintovaatimuksissa   
  olevat kirjat tuotetaan aikataulussa.  

Lukihäiriöisten koululaisten palvelemiseksi kirjasto pystyy toimintakaudella 
valmistamaan kopioita kirjastossa ennestään olevista DAISY-äänikirjoista.   
Palvelu on maksullista ja voi käynnistyä vasta kun uusi tekijänoikeuslaki on 
tullut voimaan.  Palvelun mahdollistamiseksi kirjasto arvioi tarvitsevansa 	yhden uuden asiakaspalveluhenkilön vuodesta 2008 lähtien.  Palkkauskulut 	pystytään vain osittain peittämään maksullisesta palvelusta saatavilla tuloilla. 

						17
3.2.  KAUNO- JA TIETOKIRJALLISUUSPALVELUT

Näkövammaisten kirjaston kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden tavoitteena on vastata näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden  tarpeeseen.

NYKYTILANNE
Näkövammaisten kirjasto toimii valtakunnallisena kirjastona palvellen eri puolella Suomea asuvia asiakkaita. Suurin osa asiakkaista on henkilöasiakkaita, mutta kirjastolla on myös laitosasiakkaita, kuten yleisiä kirjastoja, päiväkoteja, vanhain- ja hoivakoteja.   Lainauspalvelut ovat maksuttomia sisältäen vuosittain lähetettävän kirjaluettelon sekä postimaksut. 

Asiakkaita on yhteensä noin 12 800.   Asiakkaiden määrä on lisääntynyt tasaisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana.  Aikavälillä 1999-2004 asiakasmäärä kasvoi 30 %.  

Henkilöasiakkaiden keski-ikä on 62 vuotta.  Lainaajien ikäjakauma on seuraava:
0-29-vuotiaita 12 %
30-59-vuotiaita 27 %
yli 60-vuotiaita 61 %

Laitosasiakkaita oli vuonna 2004 550.  Myös laitosasiakkaiden määrä on lisääntynyt vuosittain.  Aikavälillä 1999-2004 laitosasiakkaiden määrä  lisääntyi 70 %. Suunta on positiivinen.   Vuonna 2004 lainattiin yleisten kirjastojen kautta Näkövammaisten kirjaston kirjoja 33 000 kertaa (vuonna 2003 23 500 kertaa).  

Kirjaston palveluista merkittävin on lainauspalvelu ja sen rinnalle vuonna 1998 perustettu elektronisten kirjojen verkkopalvelu.  Tämä  verkkokirjapalvelu, jota hoidetaan Näkövammaisten Keskusliitto ry:n THP-verkon kautta, on osoittautunut suosituksi.  Kirjaston asiakkaista arviolta 10-20 %:lla on tietokone.

Lainaus- ja verkkopalvelun tarjoamisen edellytyksenä on kirjakokoelma, johon kirjasto tuottaa vuosittain runsaat 1000 uutta äänikirja-,  pistekirja- tai elektronista kirjanimekettä (n. 10 000 kirjakopiota).   Lisäksi hankitaan kaupallisilta markkinoilta tai ulkomailta noin 400 äänikirja- tai pistekirjanimekettä.  Kirjasto pystyy tuottamaan asiakaslähtöiseen muotoon noin 10 % Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista (oppikirjat mukaan luettuna 15 %).  Kirjakokoelmassa on tällä hetkellä noin 30 000 kirjanimekettä.    

Kirjastosta lainattiin vuonna 2004 noin 410 000 kirjaa, joista valtaosa (93 %) on äänikirjoja.  Kirjaston käyttö on lisääntynyt 72 % vuodesta 1991.  

					18

Kirjakokoelmaa ja lainauspalvelua hoidetaan atk-pohjaisen PallasPro-kirjastojärjestelmän avulla.   Kirjatietokanta on Celianet-verkkopalvelun kautta käytettävissä ja asiakkaat voivat itsenäisesti lainata kirjoja Celianetin kautta.  Celianetin käyttäjiä on tällä hetkellä 800.  Suurinta osaa kirjaston asiakkaista palvellaan kuitenkin korkean tason palvelulla, jossa kirjaston henkilökunta valitsee lähetettävät kirjat asiakkaille. 

Elektronisten kirjojen verkkokirjapalvelu on tällä hetkellä irrallinen järjestelmä, johon ei ole yhteyttä PallasPro-kirjastojärjestelmästä.  Muu kirjaston verkkotarjonta rajoittuu kirjaston kotisivuilla olevaan linkkivalikoimaan ja informaatioaineistoon.  Ns. keskustelupalsta on tarjolla Näkövammaisten Keskusliitto ry:n THP-verkossa.

Kirjastopalvelujen kokonaiskustannukset olivat vuonna 2004  4 200 000 euroa, vuonna 2003 3 989 000 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista, kauno- ja tietokirjallisuuden tuotantokustannukset sekä postimaksut).   Kustannukset jakautuivat seuraavasti:

- aineiston hankinta ja teettäminen ulkopuolella		747 930 euroa
- piste- ja elektronisten aineiston tuottaminen kirjastossa         333 370 euroa
- äänikirjojen valmistus kirjastossa                                            130 860 euroa
- kirjastopalvelut                                                                     2  984 900 euroa
- yhteensä                                                                               4 197 070 euroa

TOTEUTUNEITA KAUNO- JA TIETOKIRJALLISUUSPALVELUIDEN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ 2003-2004
-	PallasPro-kirjastojärjestelmä otettiin käyttöön 2003
-	Celianet-verkkopalvelu otettiin käyttöön 2004
-	kirjaston muuton yhteydessä keskitettiin erilliset asiakaspalvelupisteet yhdeksi asiakaspalvelukeskukseksi 2004
-	lastenkirjastotoimintaa on kehitetty: uusiin tiloihin perustettiin lastenkirjasto Pikku Celia 2004.  Lastenkirjastossa on käynnistetty satutunnit näkövammaisille lapsille.  Koskettelukirjojen valmistusta on edistetty mm. ottamalla osaa EU:n Tactus-projektiin.  Näin kirjaston koskettelukirjakokoelmaa on voitu merkittävästi laajentaa.  Kirjavinkkauskasetteja on valmistettu 2004
-	kauno- ja tietokirjallisuuden äänityksissä on siirrytty Daisy-äänityksiin vuodesta 2004 alkaen. Lainakopiot ovat edelleen C-kaseteilla

                    TOTEUTUNEITA/TOTEUTUVIA TOIMENPITEITÄ 2005-2006
-	Daisy-omakirjalainausta on suunniteltu ja omakirjalainaus otetaan 
käyttöön 2006 
-	Daisy-äänikirjojen lainaus on käynnistetty pienimuotoisella kokoelmalla 2005
-	Daisy-järjestelmän käyttöönottoon liittyen on vahvistettu asiakastiedotusta ja perustettu help desk –palvelu vastaamaan asiakkaiden kysymyksiin  
-	Näkövammaisten Keskusliitto ry on ryhtynyt hoitamaan Daisy-kuuntelulaitepalvelua; kirjaston edustaja toimii projektin ohjausryhmässä

19
-	analogisen kirjakokoelman digitointi käynnistettiin 2005
-	elektronisten verkkokirjojen tarjontaa on lisätty
-	palveluiden tuotteistamisprojektin yhteydessä on suunniteltu 
uusia tehokkaampia tapoja korvaamaan/täydentämään nykyistä palvelua

YLEISET TAVOITTEET KIRJASTOPALVELUILLE 2007-2010
(ks. myös luku 4 kehittämishankkeet)

-	omakirjalainaus korvaa C-kasettilainauksen kokonaan vuonna 2008 tai 
viimeistään vuonna 2010, jolloin kysynnän arvioidaan loppuvan
- analogisen kokoelman digitointi jatkuu. Kirjauutuuksien teko C-kaseteille 
loppuu vuoden 2007 aikana
- kirjastopalvelujen käyttö ja asiakasmäärä lisääntyvät vuosittain
- tehostetaan palvelua ottamalla käyttöön uudet palvelutuotteet, joissa on hyödynnetty digitaalitekniikkaa
- palvelua yleisten kirjastojen kautta lisätään edelleen
- rakennetaan saavutettava palveluportaali ja kehitetään verkkopalveluja
- äänikirjojen verkkovälitys käynnistyy 2008 
-	kokeillaan  synteettisellä puheella tuotettujen äänikirjojen tuotantoa myös yleisen kirjallisuuden tuotannossa (tts ei sisällä kustannusvaikutuksia) 
-	selvitetään mahdollisuuksia siirtyä omakappalelainaukseen pistekirjapalvelussa

TAVOITTEET PALVELUIDEN KÄYTÖN KASVULLE

Näkövammaisten kirjaston käyttö on lisääntynyt voimakkaasti 1990-luvulla.   Käytön kasvu on kuitenkin hidastunut viimeisen neljän vuoden aikana.  Käytön kasvun hidastuminen ei kuitenkaan ole merkki kysynnän laantumisesta, vaan kirjaston rajallisista mahdollisuuksista vastata kasvavaan kysyntään C-kasettijärjestelmällä ja nykyisellä palvelujärjestelmällä.  

Daisy-omakappalelainaus tehostaa kirjaston toimintaa, mutta koska toimintakaudella on kyseessä siirtymäkausi kokonaan uudenlaiseen palveluun, on palveluiden käytön kasvua tässä vaiheessa vaikea arvioida.  Käytön kasvuun vaikuttaa myös Daisy-kuuntelulaitteiden saanti sekä kirjaston mahdollisuudet digitoida vanhaa analogista kokoelmaa.

Kirjastopalveluiden käytön kasvuksi tts-kaudella arvioidaan 5 % vuosittain ja kustannusvaikutukseksi 90 000 euroa vuosittain laskettuna Daisy-omakappalelainauksen kustannustasolla (postimaksut + cd-levyjen polttokulut).  

					20

PALVELUT PAIKALLISILLE KIRJASTOILLE

Kirjaston asiakastyytyväisyyskyselyn mukaan noin puolet kirjaston asiakkaista olisivat halukkaita lainaamaan kirjoja myös paikallisesta kirjastosta.  Moni käyttää jo nyt yleistä kirjastoa, mutta pitää paikallisen kirjaston kasettikirjavalikoimaa riittämättömänä.  Ikäihmiset ja lukihäiriöiset ovat suuri potentiaalinen asiakaskunta myös yleisille kirjastoille.

Toimintakaudella kirjasto tarjoaa Daisy omakirja  –palvelua myös yleisille kirjastoille sekä pyrkii kehittämään yhteistyössä kirjastojen kanssa sellaisia toimintamalleja, jotka helpottavat Celia-kirjaston palveluiden käyttöä yleisistä kirjastoista käsin ja yleisen kirjaston asiakkuuden kautta.  

Lainaus yleisten kirjastojen kautta on lisääntynyt jo nyt: vuonna 2002 lainattiin yleisistä kirjastoista 15 000 äänikirjaa, vuonna 2003 23 500 ja vuonna 2004 33 000 äänikirjaa.  Tavoitteena on, että äänikirjalainaus yleisistä kirjastoista lisääntyy tuntuvasti nykyisestä ja että  ikäihmisten ja lukihäiriöisten asiakaskunta voisi jatkaa paikallisen kunnankirjaston käyttöä äänikirjapalveluita halutessaan. 

TAVOITTEET KAUNO- JA TIETOKIRJALLISUUDEN TUOTTAMISELLE

Minimitavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuottamiselle asiakaslähtöiseen muotoon ovat:

		Minimitavoite      Tuotettu 2004      Hankittu valmiina
				                markkinoilta 2004
		nimekettä            nimekettä            nimekettä

- suomenk. äänikirjat      750                      679                        54
- ruotsin- ja vierask.
  äänikirjat                       150                        62                      289 
- pistekirjat                      200                      248                        75
- elektr.verkkokirjat         200                        80                         -
             Yhteensä        1 300                   1 069                      418

Kirjasto ei ole täysin saavuttanut minimitasoa, mutta tuotanto on kuitenkin kohtuullisen  hyvällä tasolla verrattuna muihin samankokoisiin kehittyneisiin valtioihin.  
	
Kirjasto pystyy tuottamaan näkövammaisystävälliseen muotoon n. 10 % kaikista Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista (oppikirjat mukaan luettuna prosenttiluku on 15 %).  Suomessa julkaistaan vuosittain noin 10 000 julkaisua.

					21

Tilanne on positiivisempi, kun kirjaston tuotantoa verrataan Suomessa vuosittain julkaistavaan yleiseen kirjallisuuteen, jota julkaistaan noin 3 500 nimekettä vuodessa eri kaupallisten kustantajien toimesta.  Tällöin prosenttiosuus on n. 30 %.

Asiakaskyselyjen mukaan asiakkaat ovat varsin tyytyväisiä kirjaston kirjakokoelmaan, mutta kirjavalikoimassa on kuitenkin parantamisen varaa etenkin ammattikirjallisuuden ja vieraskielisen kirjallisuuden kohdalla.  Digitaalisia DAISY-äänikirjoja sekä verkkokirjoja toivotaan lisää.  Edelleen tietoa uutuuskirjoista tulisi saada enemmän ja nopeammin.

Työssä käyvien näkövammaisten ammatissaan tarvitsemaa kirjallisuutta, jolla on laajempaa kysyntää, kirjasto tuottaa voimavarojen salliessa.     Näkövammaisten työssä selviytymisen ja ammattitaidon ylläpitämisen perusedellytyksiä on riittävä ammattikirjallisuuden saanti.  

Vaikka kirjakokoelman riittävyyteen ei kirjaston asiakastyytyväisyyskyselyssä oltu täysin tyytyväisiä, toiminta- ja taloussuunnitelma 2007-2010 ei sisällä lisärahoitusta kirjatuotannon volyymin kasvattamiseen.  Tuotantoa voidaan lisätä siten vain toimintaa tehostamalla ja ottamalla käyttöön edullisempia tapoja tuottaa kirjoja.

Toiminta- ja taloussuunnitelman linjauksista johtuen kauno- ja tietokirjallisuuden tuotanto säilyy toimintakaudella suunnilleen nykyisen tasoisena eli noin 1000 –1100 uutta nimekettä vuodessa painottuen äänikirjoihin.  Kirjatuotantoa ja tarjontaa tehostetaan mm.  kustantajatiedostoja hyödyntämällä, mikä edellyttää riittävän edullisia sopimuksia kustantajien kanssa, sekä  vaikuttamalla kaupallisten ns. mainstream-verkkokirjojen saavutettavuuteen ja kokeilemalla ns. puhesynteesikirjoja. Pidemmällä tähtäyksellä tavoitteena on kirjatuotannon/tarjonnan lisääminen.

3.3. ASIANTUNTIJAPALVELUT

	Asiantuntijatoiminnan tavoitteena on kehittää ohjeistuksia ja tarjota palveluja, 
jotka edistävät näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden ja 
tiedon saantia ja kirjallisuuden käytettävyyttä.  Asiantuntijatoiminnan piiriin 
luetaan  myös kirjaston kansainvälinen toiminta ja vaikuttaminen.   

Näkövammaisten kirjasto hoitaa asiantuntijapalvelujaan  perusvoimavarojen ja projektirahoituksen puitteissa eikä markkinoi palvelujaan.  Asiantuntijapalvelut ovat toistaiseksi maksuttomia.  Valtionhallinnon tuottavuusohjelman vaatimukset keskittyä ydintoimintaan vaikeuttavat toiminnan laajentamista peruspalveluiden ulkopuolelle.

					22
Asiantuntijatoiminnan painopistealueita ovat

- Braille-neuvottelukunnan työ pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä  
- äänikirjaraadin työ äänikirjojen nauhallelukemisen laadun edistäjänä
- tietoverkkopalvelujen saavutettavuuden edistäminen
- DAISY-tuoterunkomallin asiantuntijuus Suomessa
- lasten koskettelukirjoihin liittyvän asiantuntemus ja sen vienti
- asiantuntijatoiminnan edellyttämä kansainvälinen ja lähialueyhteistyö ja verkostot
				
BRAILLE-NEUVOTTELUKUNTA
Näkövammaisten kirjaston yhteydessä on toiminut 1.5.1998 lähtien opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävät on määritelty Näkövammaisten kirjastosta annetussa asetuksessa 639/1996 ja ne ovat:

- antaa suosituksia pistekirjoituksen merkintätavoista kansainvälistä kehitystä seuraten
- laatia tarvittavia ohjekirjoja pistekirjojen ja äänikirjojen käyttäjille ja tekijöille sekä heikkonäköisten oppimateriaalien tuottajille
- antaa suosituksia sokeiden ja heikkonäköisten oppimateriaalien yleisistä toimituksellisista ja pedagogisista suuntaviivoista 
 - tehdä aloitteita ja esityksiä toimialaansa liittyvistä asioista 

Neuvottelukunta julkaisee pistekirjoituksen käsikirjasarjaa Pisteet 2000.  Sarjassa on tähän mennessä ilmestynyt neljä teosta.   Lisäksi suunnitelmissa on julkaista tarpeen mukaan toimitusoppaita. 

Braille-neuvottelukunnan toimintaan varataan n. 16 000 euroa vuosittain Näkövammaisten kirjaston toimintamenomomentilta. 

Pohjoismaiden Braille-neuvottelukunnat kokoontuvat vuosittain. Kokoukset pidetään vuorollaan kussakin maassa ja niissä käsitellään valitun teeman lisäksi eri maiden ajankohtaisia kuulumisia. Vuonna 2003 Braille-neuvottelukuntien kokous järjestettiin Suomessa.  Vuoden 2004 Tukholman kokouksen aiheena oli pistekirjoituksen oppiminen (sekä lasten että aikuisten). Vuoden 2005 kokous pidetään Tanskassa ja se käsittelee pistekirjoituksen asemaa ja kehittämistä (tiedotus, opetus, käyttö ja tuotanto).

					23
Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2005:

Julkaisut:
-         ruotsinnos Pisteet 2000 – Pistekirjoituksen perusteet –kirjasta
(Punkter 2000 – Punktskriftens grunder), 2002
-         Pisteet 2000 - Matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät, 2004
-         Kansainvälisen pistenuottikirjoituksen käsikirja 2005 (loppuvuonna)

- 	Muita käynnissä olevia projekteja ovat: äänikirjojen lukuohjeiden työstäminen, foneettiset pistekirjoitusmerkit ja -merkinnät sekä näkövammaisalan termistöt.
				
TIETOVERKKOJEN KÄYTÖN EDISTÄMINEN

Suomessa julkaistaan vuosittain n. 10 000 kirjaa.   Yhä suurempi osa Suomessa julkaistavasta materiaalista tuotetaan digitaaliseen muotoon tietoverkkoihin.  Tietoyhteiskunnan mahdollisuudet edistää näkövammaisten tiedonsaantia toteutuvat vain, jos palveluiden ja digitaalisten materiaalien tuottajat ottavat näkövammaisten erityistarpeet huomioon.
					
Toteutettuja toimenpiteitä 2000-2004:
-	kirjaston johtokunta on esittänyt julkisen hallinnon tietohallinnon neuvottelukunnalle (JUHTA) ohjeen laatimista julkista sektoria varten saavutettavista www-sivuista.  Ohje on kirjaston aloitteesta valmistunut vuonna 2000
-	suomennettu WAI-ohjeet saavutettavien verkkosivujen laatimisesta (SM:n rahoituksella)
-	koulutettu useissa tilaisuuksissa henkilöitä saavutettavien verkkosivujen suunnitteluun ja tekemiseen
-	osallistuttu eri tahojen verkkopalvelujen kehittämiseen saavutettavuuden edistämiseksi (esim. Valtion taidemuseon Hugo Simberg -näyttely, STAKES)
-	tuotettu aineistoa Essi – esteetön sisällöntuotanto –verkkokurssiin sekä
     OPM:n julkaisemaan Digimaan kartta -julkaisuun
-	osallistuttu STAKESin koordinoiman Design for All –verkoston työhön 

Toimintakaudella kirjasto edistää edelleen yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa lukemisesteisten tiedonsaantimahdollisuuksia tietoyhteiskunnassa.  Kirjaston painopisteenä on etenkin DAISY-tuoterunkomallin edistäminen digitaalisessa kirjatuotannossa. 

KANSAINVÄLINEN TOIMINTA
Asiantuntijalaitoksena toimiminen edellyttää kirjastolta tiivistä kansainvälisen kehityksen seuraamista ja kansainvälisiin kehittämisprojekteihin osallistumista.  Kirjaston mukanaolo kansainvälisessä toiminnassa on myös keino välittää suomalaista asiantuntemusta maamme rajojen ulkopuolelle. Kirjastolla on jo vakiintunut asema koskettelukirja-asiantuntijana varsinkin lähialueilla.

					24

Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2005
-	kirjastolla on tällä jäsenyys kansainvälisen kirjastojärjestön IFLAn sokeain kirjastojen jaoston standing committeessa (2003–2007) ja kansainvälisessä DAISY-konsortiossa  
-	eri Pohjoismaiden näkövammaisten kirjastot ja Braille-neuvottelukunnat kokoontuvat säännöllisesti
-	kirjasto oli mukana 2002-2004 EU:n Tactus-koskettelukirjaprojektissa 
-	kirjasto edisti koskettelukirjatietoutta lähialueyhteistyössä esitelmöimällä seminaareissa ja toimittamalla aineistoa näyttelyihin Venäjällä

Toteutuvia toimenpiteitä kaudella 2006-2010
 
-	kirjasto jatkaa jäsenyyttä kansainvälisen kirjastojärjestön sokeain kirjastojen jaoston standing committeessa, Daisy-konsortiossa ja pohjoismaisissa yhteyksissä
-	osallistuu Tactus-projektin kakkosvaiheeseen Typhlo&Tactus –projektiin 2005-2008, mm. olemalla mukana järjestämässä Vilnassa 2006 järjestettävää T&T –koskettelukirjaseminaaria
-	kirjasto jatkaa koskettelukirjatietouden levittämistä järjestämällä suomalais-venäläiseen kulttuurifoorumihankkeisiin kuuluvan workshopin Komin tasavallan ja Novgorodin sokeain kirjastojen kanssa  
-	julkaisemalla FORCE Foundationin kanssa koskettelukirjojen valmistusoppaan maailmanlaajuista levitystä varten ja toimittamalla koskettelukirja-aineistoa nähtäväksi eri kohteisiin 
					
Kirjasto seuraa aktiivisesti myös muuta kansainvälistä kehitystyötä ja pyrkii jatkossakin osallistumaan sellaisiin hankkeisiin ja tilaisuuksiin, jotka tukevat kirjaston toimintaa.  Kansainvälinen toiminta edellyttää, että kirjastolla on riittävästi määrärahaa käytettävissä ulkomaanmatkoihin.  

MÄÄRÄRAHALISÄYKSET ASIANTUNTIJATOIMINTAAN				
Asiantuntijapalvelujen ja -toiminnan kustannukset vuonna 2004 olivat n. 44 000 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja tukitoimintojen kustannuksista).

Toiminta- ja taloussuunnitelma ei sisällä määrärahalisäystä asiantuntijatoimintaan, minkä vuoksi kirjasto ei myöskään voi laajentaa toimintaansa tällä alueella muuten kuin erillisillä projektirahoituksilla ja avustuksilla.

Sen sijaan toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää määrärahalisäyksiä kirjaston omiin kehittämishankkeisiin.  Kirjaston asiantuntemus syntyy vahvasta panostamisesta kirjaston omien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen sekä osaamisen kehittämiseen.  Asiantuntijuuden edellytyksenä ovat siten myös ne voimavarat, jotka kirjasto kohdistaa omiin kehittämishankkeisiinsa. 

					25					
3.4.  HALLINTO- JA TUKITOIMINTA.  HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN

	Hallinto- ja tukipalvelut luovat edellytyksiä kirjaston perustehtävien 
hoitamiseen.   Hallinto- ja tukitoimintojen kustannukset vuonna 2004 olivat 
537 227 euroa sisältäen toiminnan yleisen ohjauksen ja suunnittelun, 
henkilöstöhallinnon, talous- ja materiaalihallinnon, sisäisen tiedotuksen, 
ulkoisen tiedotuksen, henkilöstön kehittämisen koulutuskustannuksineen, atk-
tuen ja ylläpidon, tietohallinnon sekä vahtimestaripalvelut.  Lisäksi tulivat 
toimitalohankkeen kustannukset ja Celia 2008 –kehittämisohjelman 
kustannukset.   Hallinto- ja atk-yksikössä työskentelee kirjastonjohtaja mukaan 	luettuna seitsemän työntekijää, mikä on 11 % kirjaston henkilöstömäärästä. 

Toteutettuja/toteutuvia toimenpiteitä 2002-2006:

-    uuden palkkausjärjestelmän käyttöönotto 2002, seurantatutkimus 2005
-	kirjaston muutto ja siihen liittyvät toimenpiteet 2004
-	liukuvan työajan käyttöönotto 2004 ja muita työhyvinvointiin liittyviä
uudistuksia kirjaston muuttaessa uusiin tiloihin 
-	uudistettu intranet 2003
-	tiedottajan palkkaaminen vahvistamaan kirjaston asiakas- ja muuta
ulkoista viestintää 
-	uudistetut kotisivut 2005
-	organisaatiouudistuksen valmistelu, organisaatiouudistus 2006
-	digitaalisen arkiston käyttöönoton valmistelu, käyttöönotto 2006
-	atk- ja kehittämistuki linjatyölle (Celia 2008 –kehittämisohjelman hallinta)

Hallinto- ja tukipalveluiden kehittämisen painopisteitä ovat toimintakaudella:

-	Ammattitaitoinen johtaminen ja kirjaston johtamisjärjestelmän ja organisaation uudistaminen 2006.  
-	talous- ja henkilöstöhallinnon rutiinien ulkoistaminen palvelukeskukseen,. 
-	henkilöstön osaamisen kehittäminen. Työhyvinvoinnin säilyminen muutoksessa ja henkilöstön ikääntyessä. 
-	Uuden palkkausjärjestelmän toimivuuden arvioinnin jatkotoimet.
      Nykyisen työajan tarkistaminen; mahdollisesti 
      tulospalkkion käyttöönotto
-	ulkoistamismahdollisuuksien arviointi ja tuottavuuden lisääminen 
osana valtionhallinnon tuottavuusohjelmaa; tuottavuushankkeiden toteuttamisen edellyttämien henkilöstövähennysten järjestäminen

-	Digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja 
      ylläpito 

					26

ORGANISAATIOUUDISTUS, 150 000 euroa
Organisaatiouudistus toteutetaan vuonna 2006. Uuden organisaation arvioidaan vaativan noin kolme uutta virkaa, joita liian laajojen vastuualueiden tarkistaminen edellyttää.  Virat pyritään järjestämään sekä vapautuvia virkoja hyödyntäen (1)  että perustamalla uusia (2). Kustannusvaikutus arviolta 150 000 euroa, mikä sisältyy tts:ään.

TALOUS- JA HENKILÖSTÖHALLINNON RUTIINIEN ULKOISTAMINEN PALVELUKESKUKSEEN, 40 000 euroa
Kustannusarvioksi arvioidaan 40 000 euroa/vuosi vuodesta 2008 alkaen.  Ulkoistamisen yhteydessä muutetaan talouspäällikön virka hallintoyksikön päällikön viraksi ja toiseksi työnantajaviraksi.  Tällä hetkellä hallintoyksikköä johtaa kirjastonjohtaja. 

KIRJASTON TYÖAJAN TARKISTAMINEN JA TULOSPALKKIOT
Tulevaisuudessa kirjaston henkilöstön painopiste on asiantuntijatason tehtävissä.  Kyvykkäiden työntekijöiden rekrytointi  työmarkkinoilta edellyttää jatkossa riittävän kilpailukykyistä palkkatasoa.  Kirjastossa nyt käytössä oleva normaalia lyhyempi työaika heikentää kirjaston palkkakilpailukykyä, joten työajan pidentäminen valtion virka-ajan mukaiseksi on kirjaston tärkein palkkastrateginen tavoite.    

Kirjaston nykyinen työaika on 6 h 40 minuuttia sisältäen mahdollisuuden ruokailla kirjaston tiloissa 15 minuutin ajan.  Työajan pidentäminen virka-ajaksi (7 h 15 min) merkitsee 8,75 %:n pidennystä työaikaan ja samalla noin 5 työvuoden pidennystä kirjaston kokonaistyövuosimäärään.   Kirjaston pysyvän henkilöstön palkkauskulut ovat 2 884 000 euroa/v, ja 8,75 %:n lisäys merkitsee 164 000 euron lisäystä vuosittaisiin palkkauskuluihin.  

Työajan pidentäminen perustuu vapaa-ehtoisuuteen. 
	Alustavan suunnitelman mukaan virka-aikaan siirtyisivät 	organisaatiouudistuksen jälkeen 2006 - 2007 kahdessa
	ylimmässä vaativuusluokassa työskentelevät (kokoaikaiset) työntekijät, jotka 
	ovat esimiestehtävissä ja joiden kohdalla nykyinen työaika ei muutenkaan 
	riitä. Kustannusvaikutus vuositasolla olisi tällöin 34 000 euroa, mikä sisältyy 	tts:ään vuodesta 2007 alkaen.
 
	Muissa vaativuusluokissa työskentelevien kohdalla siirtyminen tapahtuisi 
	asteittain ja viimeistään siinä vaiheessa kun virka vapautuu ja se täytetään.  
	Tts:ssä mainittu kustannusvaikutus on tältä osin laskennallinen ja arvioitu niin, 
	että vuoteen 2011 mennessä kaikki (pl. kirjalähettämön työntekijät) olisivat 	siirtyneet virka-aikaan.  	Kokonaiskustannus olisi 2008 31 000 euroa, vuonna 	2009 31 000 euroa vuonna 2010 31 000 euroa. 

	Valtion laitoksia ohjataan tulospalkkioiden käyttöön niin, että laitosten, joilla
	uusi palkkausjärjestelmä on ollut käytössä jo pidempään, tulee selvittää 	tulospalkkauksen käyttöönottoa jo vuoden 2005 lopulla.  	Tulospalkkiojärjestelmän käyttöönotto on todennäköistä tts-kaudella.

						27					
HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN, 20 000 euroa
Näkövammaisten kirjaston henkilöstön osaamisen kehittäminen ja työkyvyn ylläpito tulevat olemaan keskeisiä haasteita 2000-luvulla palveluiden uudistuessa, keski-iän noustessa ja pitkän kokemuksen hankkineiden osaajien jäädessä eläkkeelle.  Työhyvinvoinnin ylläpitämiseksi kirjasto panostaa  johtamisen kehittämiseen, osaamisen kehittämiseen, vastuualueiden ja työprosessien selkeyttämiseen sekä työkykyyn, muutoksen hallintaan ja viestintään.  

Digitaalisen kirjaston rakentaminen ja asiantuntijatoiminta edellyttävät voimakasta panostusta henkilökunnan osaamisen kehittämiseen ja  johtamiseen, jotta kirjasto onnistuu strategian mukaisessa toiminnassaan.   

Kirjaston käynnistää osaamisenkehittämisprojektin 2005.  Kirjaston osaamistason nostaminen edellyttää panostusta työssä oppimiseen, mutta myös koulutuspalveluiden ostoon.  Kirjaston tavoitteena on nostaa koulutuskustannusten osuus 4-5 prosenttiin työvoimakustannuksista, mikä merkitsee, että koulutuspalveluiden ostoon vuosittain käytettävä rahasumma (n. 20 000 euroa) kaksinkertaistetaan.  

DIGITAALISEN KIRJASTON TIETOTEKNISEN INFRASTRUKTUURIN VAHVISTAMINEN JA YLLÄPITO, 100 000 euroa
Digitaalisen kirjaston rakentaminen merkitsee tuntuvaa lisäpanostusta tietohallintotoimintoihin atk-järjestelmien ylläpidon ja erilaisten huolto- ja tukipalvelumaksujen lisääntyessä.   Kirjasto arvioi vuosittaisten ylläpitokustannusten nousevan suuruusluokkaan 100 000 euroa sisältäen järjestelmätoimittajien tukipalvelu- ja ylläpitomaksuja noin puolet sekä yhden henkilön palkkauskulut/ostopalvelukulut.  Uusia järjestelmätoimittajien tukipalvelu- ja ylläpitokuluja ovat mm.
- digiarkiston ylläpitokulut 	20 000 euroa/v
- omakappalelainaus		5000 euroa/v
- uusien palvelutuotteiden
  käyttöönotto (esim. kirjakerho)     	2000 euroa/v
- toiminnanohjaus	 	6000 euroa/v
- verkkojakelu		5000 euroa/v 

Varsinaiset atk-järjestelmien hankinnan kustannukset ja käyttöönottoon liittyvät laiteinvestoinnit on esitelty luvussa 4.  Tts ei sisällä laitteistojen uusimisen kustannuksia, jotka arvioidaan toimintakaudella hoidettavan perusbudjetista. 

					28 
4.  KEHITTÄMISHANKKEET

4.1.  DIGITAALISEN KIRJASTON KEHITTÄMISOHJELMA

Digitaalisen kirjaston tavoitetilan toteuttamiseksi kirjastossa on laadittu hankeohjelma, jonka mukaisesti digitaalista kirjastoa kehitetään.  Hankeohjelman mukaiset hankkeet ja niihin sisältyvät projektit toimintakaudella ovat seuraavat:

Hanke 1: Tuotteet ja tuotantomallit –hankkeen tavoitteena on kehittää asiakaskohderyhmille hyvin soveltuvat tuotteet monikanavaista palvelu- ja jakelumallia varten ja Daisy-tuoteperheeseen perustuen.  

Kehittämisprojekteja:
- Daisy-järjestelmän käyttöönotto sisältäen digitoinnin (2005-)
- digitaalinen arkisto (2006), laajennus vaiheittain
- piste- ja elektronisten kirjatuotannon kehittäminen DAISY-tuoteperheen mukaisesti  (2005), käyttöönotto 2006
- hybridikirjat, puhesynteesikirjat, sanellut nuotit –pilottiprojekteja (2006-)
- tuotannonseurannan käyttöönotto (2006)
					
Hanke 2: Asiakkuuden hallinta –hankkeen tavoitteena on kehittää asiakaspalvelua ja uusia palvelutuotteita vastaamaan asiakkaiden tarpeita ja kehittyviä vaatimuksia. Kehittämisprojekteja:

-	Daisy-omakirjalainauksen suunnittelu (2005) ja
käyttöönotto (2006)
-	uusien digitaalitekniikkaa hyödyntävien palveluiden laajentaminen ja  käyttöönotto (2007-)  
-	verkkopalveluportaalin suunnittelu (2006) ja toteuttaminen (2007-2009).
      Äänikirjojen verkkojakelu valmis 2008. 

Hanke 3: Organisointi ja johtaminen (ks. lähemmin perussuunnitelman luku 3.4.). Hankkeen tavoitteena on luoda uusi organisaatio ja johtamismalli, joka tukee strategian ja kehittämistoiminnan toteutumista ja on hyvin tulevaisuuden vaatimuksiin vastaava sekä varmistaa henkilöstön osaamisen ja kehittymisen.
Kehittämisprojekteja:

- kehittämisohjelman johtaminen (jatkuvaa) 
- organisoinnin ja johtamisjärjestelmän uudistaminen (2005-2007)
- osaamisen kehittäminen (2005-)
- kustannus- ja toimintolaskennan uudistaminen (2006)

					29
					
4.1.1.	DAISY-ÄÄNIKIRJAJÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO JA DIGITAALINEN ARKISTO

DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto ja digitaalinen arkisto kytkeytyvät läheisesti kirjaston verkkopalvelustrategiaan.   Kirjaston tuotteiden verkkojakelua ei voi käynnistää ennen kuin aineisto on digitaalisessa muodossa ja asianmukaisesti talletettu digitaalisiin järjestelmiin.   DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto muodostaa verkkopalvelustrategian ensimmäisen vaiheen ja on Celia-kirjaston keskeisin strateginen hanke 2000-luvulla. 

Daisy-järjestelmän käyttöönotto ajoittuu vuosille 2005-2010 (digitoinnin osalta vuoteen 2015).  Lisämääräraha on tarkoitus kohdistaa seuraaviin DAISY-järjestelmän käyttöönoton kohteisiin.  Kirjaston suunnitelmaan eivät sisälly kuuntelulaitekustannukset.
  
Kaikki uudet äänitykset DAISY-muotoon ja omakirjalainauksen 
piiriin (125 000 euroa, jatkuva menoerä)
Digitaalinen äänittäminen DAISY-muotoon on 30 %-50 %  kallimpaa kuin perinteinen analoginen äänittäminen johtuen rakenteesta, joka DAISY-kirjaan luodaan.  Kustannustason vaikuttaa se, kuinka tarkalle tasolle rakenne halutaan tehdä.  Jotta kirjaston vuosittainen kokonaistuotanto ei laskisi, toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 125 000 euron lisäyksen uustuotantoon, jolloin kaikki uudet kirjat voidaan tehdä sivutasolle.  Kirjasto tilaa noin 70 % kauno- ja tietokirjallisuuden äänityksistä alihankintana ulkopuolisista äänittämöistä.  

Digitointi (250 000 euroa vuosittain 10 vuoden ajan alkaen 2006)
Analogisen äänikirjakokoelman digitoinnin jatkaminen.  Analogisessa kokoelmassa on n. 30 000 äänikirjanimekettä (n. 100 000 masternauhaa), joista on tavoitteena kymmenen vuoden kuluessa digitoida ja muokata DAISY-muotoon vähintään puolet.  Kirjastolle ei ole myönnetty digitointiin erillistä rahoitusta lukuun ottamatta vuodeksi 2005 myönnettyä 200 000 euron määrärahaa.

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 250 000 euron vuosittaisen määrärahan digitointiin kymmenen vuoden ajaksi.  Määrärahalla voidaan digitoida ja editoida Daisy-muotoon  (osittain myös lukutasolle) 15 000 kirjanimekettä ja luetteloida ne kirjatietokantaan.  Kirjasto priorisoi tätä projektia, sillä se nopeuttaa digitaaliseen järjestelmään siirtymistä.

Siirtymävaiheen kustannukset (165 000 euroa kolmen vuoden ajan)
Kirjasto arvioi, että DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto tapahtuu kolmen vuoden siirtymävaiheen kuluessa, koska kaikille kirjaston asiakkaille ei ole mahdollista järjestää DAISY-äänikirjojen kuuntelulaitteita yhden vuoden aikana.  Siirtymävaiheesta aiheutuu ylimääräisiä kertaluonteisia kustannuksia:  Kirjauutuuksia joudutaan valmistamaan sekä C-kaseteille että digitaaliseen DAISY-muotoon siirtymävaiheen aikana.  Asiakastiedotusta ja –ohjausta varsinkin kuuntelulaitteiden osalta on vahvistettava huomattavasti siirtymävaiheen aikana.  Summa sisältää myös kirjaston kokoelmissa olevien 

					30

kaupallisten äänikirjojen digitointilupia sekä lähettämötoiminnan mahdollisesta ulkoistamisesta aiheutuvia ylimääräisiä kuluja.  
	
Digitaalisen arkistojärjestelmän laajentaminen (130 000 euroa v. 2008)
Digitaalisen kirjaston sydän on digitaalinen arkisto.  
Digitaalisen äänimateriaalin sujuva käsittely edellyttää, että äänitykset ja digitoitu äänitemateriaali säilytetään tietokonepohjaisessa arkistojärjestelmässä, josta aineisto voidaan tehokkaasti ja nopeasti poltaa cd rom –levyille tai jakaa verkossa.  Kirjasto kilpailutti arkistojärjestelmän hankinnan vuonna 2005; lopullinen hankinta tehdään alkuvuonna 2006. Rahoitus hoidetaan opetusministeriön kalusto- ja laitehankintamomentilta kirjaston käyttöön varatuilla määrärahoilla. Tarkoitus on, että arkistoa laajennetaan asteittain.  Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää laajennusvaiheen kustannukset vuonna 2008, 130 000 euroa. 

DAISY-omakirjalainauksen laajentaminen ja kehittäminen (50 000 euroa vuosittain sekä 50 000 euroa v. 2007)
Kirjasto ottaa käyttöön Daisy-omakirjalainauksen vuonna 2006.
Järjestelmän perustamiskustannukset kirjasto maksaa opetusministeriön kalusto- ja laitehankintamomentilta kirjaston käyttöön osoitetuilla määrärahalla.

Omakirjalainaus lisääntyy vuosittain sitä mukaa kun Daisy-kuuntelulaitteet yleistyvät asiakkailla ja C-kasettilainaus vähenee.  Cd-levyjen polttamista varten kirjasto tarvitsee vuosittain yhden polttorobotin lisää, kustannusarvio 50 000 euroa/v (lisäksi yksi varalaite v. 2008).

Vuonna 2006 käynnistyvässä omakirjalainauksessa kirjasto tehostaa jakeluprosessia.  Sen sijaan omakirjalainaukseen liittyvä palvelu perustuu kirjaston nykyiseen palvelumalliin.  Myös palvelua on jatkossa syytä tehostaa, jotta palvelusta ei tule pullonkaulaa kysynnän lisääntyessä.  Kehittämisen kustannuksiksi arvioidaan 50 000 euroa ja ne on ajoitettu vuoteen 2007. 

4.1.2.	TOIMINNANOHJAUSJÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO (50 000 euroa
           kolmen vuoden ajan)
  
Digitaalisen kirjaston tietoarkkitehtuuria ei voida rakentaa nykyisin käytössä olevilla ohjelmistoilla, vaan kirjasto tarvitsee  toiminnanohjausjärjestelmän, joka on tarpeen mukaan laajennettavissa uusilla moduleilla. 

Alustavan suunnitelman mukaan toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotto aloitetaan vuonna 2006 tuotannonhallinta-osiolla (kustannusarvio 50 000 euroa).  Järjestelmää laajennetaan vuonna 2007 oppikirjapalveluiden hallinnan osiolla (50 000 euroa) ja mahdollisesti kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden hallinnan osiolla (50 000 euroa).  Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää nämä kustannukset. 

	
						31
            					
4.1.3.  VERKKOPALVELUIDEN JA VERKKOJAKELUN KEHITTÄMINEN

Verkkopalvelut täydentävät kirjaston monikanavaista palvelumallia samalla kun ne tarjoavat asiakaskunnan käyttöön kirjaston ulkopuolista aineistoa.    Verkkopalvelustrategian mukaan tavoitteena on rakentaa saavutettava palveluportaali, jonka kautta näkövammaiset voivat päästä käsiksi saavutettavaan verkkomateriaaliin.  Kirjasto tarjoaa tässä portaalissa informaatioaineistoa, asiointipalveluja sekä omia verkkotuotteitaan sekä ulkopuolisten tuottajien saavutettavaa materiaalia. 

Verkkopalveluiden edellytyksenä ovat digitaaliset tuotteet (pohjana DAISY-tuoteperhe), toimiva digitaalinen arkisto, asiakkaiden tunnistaminen, päätelaiteriippumattomuus sekä tekijänoikeuskysymysten ratkaiseminen niin, että digitaalisia tuotteita voi jakaa verkossa näkövammaisille ja 
lukemisesteisille.  Yhteydet tuotantoprosessien, kirjastojärjestelmän ja toiminnanohjausjärjestelmän, digitaalisen arkiston ja palveluportaalin välillä on ratkaistava standardeja noudattaen.  

Verkkopalveluportaalin sisällön rakenne karkealla tasolla on seuraava:
-	kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut 
-	oppikirjapalvelut 
-	palvelut kirjastoille (extranet)
-	palvelut laitoksille (extranet)
-	tuottaja-alihankkija-yhteydet (extranet)
-	yleinen tiedotus
-	3. osapuolten tarjonta (mahdollisesti sijoitettuna edellisten yhteyteen)

Alustavan aikataulun mukaan
-	vuosina 2006-2007 suunnitellaan verkkopalveluportaali ja pilotoidaan    äänikirjojen verkkojakelua.  
 
-	vuonna 2008 otetaan käyttöön digitaalisten äänikirjojen verkkovälitys omakirjalainauksen rinnalle ja saatetaan kirjaston omien verkko-
      palveluiden toiminnallisuus hyvälle tasolle. Otetaan käyttöön sähköisen
      itsepalvelun tuki

-	vuodesta 2009 eteenpäin laajennetaan verkkopalveluportaalin sisältöä 
                          (otetaan ulkopuolisia tarjoajia portaaliin mukaan)

Ennusteiden mukaan verkkopalveluiden käyttö vuonna 2008  perustunee tietokoneeseen.   Langattomat laitteet ja muut verkosta kuuntelun mahdollistavat laitteet tulevat päätelaitteina tietokoneen rinnalle myöhemmin. 

Verkkopalvelujen laajentaminen ja kehittäminen saattaa vaatia portaalin, sähköpostien ja näiden ylläpidossa käytettävien palvelinten sijoittamisen kirjastoon nykyisen www-sivujen sekä sähköpostien ulkoistamisen asemesta. 

					32

Verkkopalvelun käyttöönottovaiheen kustannusarviota ei ole laadittu.  Suunnittelukulujen arvioidaan olevan 50 000 euroa (2007) ja toteutuksen kustannuksen 125 000 euroa (2007-2008).  Ylläpitokulujen, jotka sisältävät myös itsepalvelun tukipalvelun, arvioidaan olevan 50 000 euroa vuodessa. 

5  TALOUSSUUNNITELMA

Toiminta- ja taloussuunnitelmakaudelle ajoittuu useita hankkeita, joiden kustannusvaikutus on merkittävä.  Digitaalisen kirjaston tietotekninen varustus ja ylläpito, digitaalisen DAISY-äänikirjajärjestelmän käyttöönotto digitointeineen sekä palkkausuudistus lisäävät kokonaiskustannuksia ja nostavat yksikkökustannuksia.  Tuottavuutta ei ole mahdollista tts-kaudella nostaa siinä määrin, että yksikkökustannukset eivät nousisi.

Tässä vaiheessa panostukset lisäävät ensisijaisesti palvelun laatua ja luovat pohjaa tulevaisuuden palvelumahdollisuuksille.  Panostukset alentavat vasta pidemmällä aikavälillä palvelun yksikkökustannuksia.  Kirjasto arvioi, että negatiivinen kustannuskehitys korjautuu vähitellen, kun kirjasto on siirtynyt digitaaliseen DAISY-äänikirjajärjestelmään ja on demand -jakeluun.  Säästöjä 
syntyy vaiheittain kirjojen käsittelyn tehostuessa, postimaksujen alentuessa ja tilantarpeen pienentyessä.  Kirjasto on arvioinut, että postimaksuihin on saatavissa jopa 800 000 euron säästö (nykyisellä lainausvolyymilla), jos kaikki lainattavat äänikirjat olisi mahdollista jakaa omakirjalainauksen periaatteella DAISY-äänikirjoina.  Säästö edellyttää kuitenkin toimenpiteitä, joita on kuvattu tuottavuusstrategialuvussa 2.7.

Postimaksuista kertyneitä säästöjä voidaan käyttää palvelutoiminnan lisäämiseen ja digitaalisen kirjaston vahvistamiseen  ja 
edelleenkehittämiseen.  Toimintakaudella on tavoitteena pitää tuottavuus samalla tasolla kuin vuonna 2005.