Celia – Näkövammaisten kirjasto

Toimintakertomus 2006

116. toimintavuosi

Sisällysluettelo

1  Johdon katsaus	3

2  Vaikuttavuus		5

3  Toiminnallinen tehokkuus	8
	3.1.  Toiminnan taloudellisuus	8
	3.2.  Toiminnan tuottavuus	9
	3.3.  Maksullisen toiminnan tulos ja kannattavuus	10

4  Tuotokset ja laadunhallinta
	4.1.  Oppimateriaalipalvelut	11
		4.1.1  Suoritteiden määrät ja tuotetut julkishyödykkeet	11
		4.1.2  Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu	12
	4.2.  Kirjastopalvelut	13
		4.2.1  Suoritteiden määrät ja tuotetut julkishyödykkeet	13
		4.2.2  Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu	15
	4.3.  Asiantuntijatoiminta ja kansainvälinen toiminta	17
	4.4.  Hallinto sekä yhteiset teknologiat ja kehittäminen	18

5  Henkisten voimavarojen ylläpito ja kehittäminen	19

6  Tilinpäätösanalyysi	23

7  Sisäisen valvonnan arviointi ja vahvistuslausuma	23

LIITTEET
	LIITE 1: Braille-neuvottelukunnan toimintakertomus 2006	24
	LIITE 2: Celia-kirjaston organisaatio 31.12.2006	26
	LIITE 3: Johtokunnan jäsenet	27

TAULUKOT
	Asiakkaat 2006		28
	Palveluiden käyttö aineistolajeittain	29
	Palveluiden kehittyminen	30
	Kirjahankinnat kirjakokoelmaan 2006	31
	Kirjakokoelma 31.12.2006	32
	Kirjakokoelman kehittyminen	33
	Oppimateriaalipalvelujen tuotanto 2006	34
	Kirjatuotanto 1997 – 2006	35

Toimintakertomus on hyväksytty Celia – Näkövammaisten kirjaston johtokunnan kokouksessa
13.3.2007

Toiminta-ajatus
Näkövammaisten kirjaston toiminta-ajatuksena on luoda maamme näkövammaisille ja muille lukemis- esteisille mahdollisuus tiedonsaantiin, opiskeluun, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen ja virkistykseen tuottamalla ja tarjoamalla käyttöön asiakkaiden tarpeet huomioon ottavaa erityisaineistoa ja asiantuntijapalveluja.

Visio
Celia-kirjasto on vahva osaaja kirjallisuuden tuottajana ja välittäjänä. Kirjaston tavoitteena on taata näkövammaisille ja lukemisesteisille henkilöille tasa-arvoinen asema kirjallisuuden ja tiedon saannissa.

Tavoitteena on parantaa palveluiden saatavuutta, laatua ja tehokkuutta digitaalisen kirjaston keinoin ja osana yleistä kirjastoverkkoa. Digitaalinen kirjasto käsittää digitaaliset tuotteet, monikanavaisen palvelumallin ja uudet jakelukanavat, kuten verkkopalvelut. Kirjojen lainauksesta siirrytään kohti jakelua. Tavoitteiden saavuttamiseksi on muodostettu Celia 2008 -kehittämisohjelma.

Kohderyhmä
Näkövammaisten kirjasto palvelee kaikkia lukemisesteisiä, kuten sokeita, heikkonäköisiä, kuurosokeita, afaatikkoja, kehitysvammaisia, lihastautia sairastavia ja lukihäiriöisiä.  Näkövammaisia arvioidaan olevan Suomessa 80 000 ja muihin vammaisryhmiin kuuluvia vähintään sama määrä.

Toimintatapa
Näkövammaisten kirjasto on opetusministeriön hallinnonalaan kuuluva valtion laitos, jonka toiminnasta on säädetty lailla 638/96 ja asetuksella 639/96.  Tekijänoikeuslaki ohjaa kirjaston ääni-, piste- ja muuta kirjatuotantoa.  Näkövammaisten kirjasto on merkittävin ääni- ja pistekirjojen tuottaja ja valmistaja Suomessa.

Kirjaston toiminta on valtakunnallista. Kirjasto toimii myös ääni- ja pistekirjojen valtakunnallisena keskuskirjastona, josta myös muut kirjastot voivat lainata kirjoja lukemisesteisille asiakkailleen.

Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii Braille-neuvottelukunta, joka on pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelin.  Neuvottelukunnan tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/96.

Arvot
Asiakaslähtöisyys
Arvostamme asiakkaitamme ja otamme palveluissamme ja niiden kehittämisessä huomioon heidän tarpeensa.

Palvelemme asiakkaitamme luotettavasti ja tehokkaasti.
Toimiva työyhteisö
Otamme vastuun omasta työstämme ja arvostamme toisiamme ja toistemme työtehtäviä.

Teemme yhteistyötä toistemme kanssa toimien innostavasti, kannustavasti, avoimesti ja joustavasti.

Toimimme tuloksellisesti käyttäen voimavarat parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi.

Asiantuntevuus
Teemme työmme ammattitaitoisesti ja asiantuntevasti.

Haluamme oppia uutta, seurata aikaamme ja kehittyä työssämme ja toiminnassamme. 

Olemme aktiivisessa vuorovaikutuksessa sidosryhmiemme kanssa.

1	  Johdon katsaus

Strateginen suunta oli oikea. Toteutuksessa onnistuttiin ja panostus asiakaslähtöisyyteen kannatti: palvelujen käyttö lisääntyi 30 %.

Digitaalisen kirjaston strategia on osoittanut käytännössä toimivuutensa, kun Celia-kirjasto ja sen asiakkaat ovat vuoden 2006 aikana saaneet nauttia määrätietoisen kehitystyön tuloksista. 

Kirjasto toteutti kaikki tärkeimmät suunnitellut muutokset ja uudisti samalla toimintansa perusrakenteita.  Tuloksena on ennakkotietojen mukaan yli 50 %:n tuottavuuden nousu verrattuna vuoteen 2004.  Muutosten ensisijaisena lähtökohtana on kuitenkin ollut asiakaslähtöisyyden ja palveluiden saatavuuden parantaminen tuottavuudesta tinkimättä. 

Keskeisin uudistus –  Daisy-äänikirjapalvelu – käynnistyi kevättalvella 2006 ja uudistuksen myötä kirjalainaus lisääntyi kolmanneksen edellisestä vuodesta.  Patoutunutta kysyntää saatiin onnistuneesti purettua.  On ilahduttavaa huomata, että asiakkaat ovat ottaneet kirjaston uudet palvelut–kirjakerhot ja on demand-palvelun – omikseen. On hyvä myös huomata, että kirjalainan keskihinta aleni 29 %, mikä johtui ensisijaisesti jakelukustannusten pienenemisestä. 

Daisy-äänikirjapalvelun käynnistäminen on vaatinut kirjaston toimintatapojen, prosessien ja koko palvelukonseptin uudistamista. Hanke on esimerkki siitä, miten uudesta teknologiasta hyödytään tehokkaimmin, kun samalla uudistetaan myös prosessit.  

Uudistuneen kirjastopalvelun kivijalalle Celian on mahdollista rakentaa uutta kasvua, sillä palveluille on edelleen runsaasti kysyntää.   Kirjaston tavoitteena onkin kaksinkertaistaa palveluiden käyttö vuoden 2005 tasosta vuoteen 2012 mennessä. Myös uudet verkkopalvelut - keskeisenä äänikirjojen välitys verkossa - rakennetaan nyt valmistuneelle kivijalalle.  

Daisy-äänikirjapalvelun lisäksi kirjastossa toteutettiin useita muita kehittämishankkeita. Oppikirjapalveluissa käynnistettiin Daisy-äänikirjojen myynti peruskouluille ja lukiolaisille. Myynnin vuoksi oppikirjatoimitusten määrä notkahti edelliseen vuoteen verrattuna. Tilanne korjautuu vuoden 2007 kuluessa, kun varsinainen myyntikampanja käynnistyy ja hintoja on laskettu.  Myyntitulot kaksinkertaistuivat, mutta olivat edelleen varsin pienet verraten pienistä myyntivolyymeistä ja voimakkaasti subventoiduista hinnoista johtuen.  

Celia-kirjaston palveluja ei voi olla ilman lukemisesteisille soveltuvia kirjoja: äänikirjoja, pistekirjoja, elektronisia kirjoja, koskettelukirjoja.  Kirjatuotannon tulostavoitteet saavutettiin ja osin ylitettiin.  Kirjatuotannon lisääminen ei ole ollut Celian painopisteenä viime vuosina johtuen keskittymisestä palvelu-uudistukseen ja kokoelman digitointiin. Digitointitavoitetta, jonka mukaan vuoden aikana digitoidaan 4000 kirjan ääninauhat, ei täysin saavutettu.  Tavoitteesta jäi puuttumaan noin 700 kirjaa, mikä johtui osin siitä, että oppikirjojen digitointi lukutasolle oli hitaampaa kuin arvioitiin.  

1.10.2006 käyttöön otetun uuden organisaation ja johtamisjärjestelmän tavoitteena on varmistaa kirjaston strategian ja tavoitteiden toteutuminen sekä henkilöstön kehittyminen ja hyvinvointi.   Aiemmassa organisaatiossa puutteeksi oli havaittu muun muassa lähiesimiestason puuttuminen. Uudessa organisaatiossa kumpaankin tulosvastuualueeseen, kirjasto- ja oppikirjapalveluihin, perustettiinkin sellaiset. Organisaatiouudistus toteutettiin ilman uusia virkoja sisäistä rekrytointia käyttäen.  On hienoa huomata, että halukkuutta ja innokkuutta esimiestehtäviin löytyi talon sisältä. Kaikki uudet esimiehet ohjattiin johtamiskoulutukseen samalla kun käynnistettiin työyhteisö- ja esimiesvalmennus.   

Vaikka vuosi 2006 oli tiikerinloikkavuosi, riittää Celia-kirjaston tuotteiden kehittämisessä ja palveluiden laajentamisessa edelleen työtä.  Kirjasto on matkalla eteenpäin. 

Helsingissä 28.2.2007
Marketta Ryömä
Kirjastonjohtaja
marketta.ryoma@celialib.fi
Avaintulokset 2006

		2006	2005	Muutos	
				-05/06	
	Käyttö 				
	Kauno- ja tietokirjallisuuslainat	453 229	348 227	30,2 %	
	Oppikirjatoimitukset	3 668	3 955	-7,3 %	

	Asiakkaat 1) 				
	Kirjastopalveluiden asiakkaat 	13 401	12 545	6,8 %	
	Oppikirjapalveluiden asiakkaat	1188	1 078	10,2 %	

	Kirjatuotanto ja  -hankinta				
	Kirjatuotanto 2)				
	Kauno- ja tietokirjallisuus, nimekettä	1 450	1 295	12,0 %	
	Oppikirjat, nimekettä	530	621	-14,7 %	
	Kirjatuotanto yhteensä	1 980	1 916	3,3 %	
					
	Kirjahankinta 3)				
	- hankittu valmiina markkinoilta, nimekettä	349	300	16,3 %	
					
	Kirjatuotanto ja -hankinta yhteensä	2 329	2 216	5,1 %	

	Henkilöstö yhteensä, josta	65,8	65,4	0,6 %	
	- vakituiset ja ruuhka-apu (htv)	64,8	63,2	2,5 %	
	- työllisyysvaroin palkatut (htv)	1,0	2,2	-54,5 %	

	Toimintamenot (1000 €)				
	 Kirjaston toimintamenomomentti	5 461	5 715	-4,4 %	
	- josta postimaksujen osuus	969	1 447	-33,0 %	
	Muut rahoituslähteet valtion budjetista	291	260	11,9 %	

1)	Rekisteröityneet asiakkaat
2)	Itse tehdyt ja muualla teetetyt kirjat
3)	Markkinoilta valmiina ostetut kirjat

2	  Vaikuttavuus

Toiminnan vaikuttavuus
Näkövammaisten kirjaston toiminnan yhteiskunnallisena tavoitteena on kansalaisten tasa-arvo kirjallisuuden saannissa sekä koulunkäynnissä ja opiskelussa. Kirjasto toteuttaa omalta osaltaan opetusministeriön tavoitteita tasa-arvoisten ja saavutettavien koulutus- ja kirjastopalveluiden järjestämiseksi.   

Kirjasto toteuttaa yhteiskunnallista vaikuttavuustavoitettaan ensisijaisesti perustoimintansa, kirjatuotannon ja kirjallisuuden käyttöön välittämisen, kautta. Kirjasto ylläpitää saavutettavaa kirjatarjontaa ja tuottaa erityisaineistoja, joita se välittää asiakaskuntansa käyttöön lainaamalla, myymällä, verkkoteitse tai yleisten kirjastojen välityksellä. Kirjasto toimii myös alansa asiantuntijalaitoksena. Kirjaston asiantuntijatyöllä saavutettavuuden edistämiseksi suomalaisessa yhteiskunnassa on selkeä yhteiskunnallinen ulottuvuus. Kirjaston asiantuntijatoiminta on kuitenkin suppeaa voimavarojen ohjautuessa ydintoiminnan hoitamiseen ja kehittämiseen.

Kuten muidenkin kirjastojen, Näkövammaisten kirjaston palveluiden yhteiskunnallista arvoa, vaikutusta, merkitystä ja hyötyä pystytään arvioimaan vain osittain kirjastojen keräämien tilastollisten tietojen avulla. Erilaisten tutkimusten ja selvitysten mukaan kirjastopalveluiden yhteiskunnallinen vaikutus ilmenee ainakin seuraavilla alueilla:
-	parantunut elämisen laatu ja mahdollisuus nauttia kulttuurista ja taiteesta
-	tasa-arvoinen ja maksuton pääsy tietoon
-	yksilöiden ja kansan sivistystason, koulutustason ja oppimisen kehittyminen
-	parempi menestyminen opiskelussa, tutkimuksessa ja ammatinharjoittamisessa 
-	muutokset ihmisten tietojen ja taitojen tasossa, asenteissa ja käytöksissä
-	omaehtoisen toiminnan vahvistuminen
-	luovuuden ja innovatiivisuuden vahvistuminen
-	syrjäytymisen väheneminen ja parempi sosiaalinen sopeutuminen
-	julkisen informaation saavutettavuus

Edellä kuvattua yhteiskunnallista vaikuttavuutta ei tavanomaisen vuositilastoinnin avulla ole mahdollista arvioida. 

Strategiset vaikuttavuustavoitteet
Näkövammaisten kirjaston tulossopimukseen on kirjattu kolme pitkän tähtäimen strategista vaikuttavuustavoitetta, jotka ovat:
-	Näkövammaiset ja muut lukemisesteiset koululaiset ja opiskelijat saavat tarvitsemansa oppimateriaalin
-	Näkövammaisten ja lukemisesteisten kirjallisuuden ja tiedon tarpeeseen vastataan
-	Näkövammaisten ja lukemisesteisten tiedon saannin edellytykset ja palveluiden saatavuus paranevat

Kirjaston onnistumisesta yhteiskunnallisten tavoitteiden toteuttamisessa kertoo kirjaston palvelukyvyn ja -tarjonnan suhde potentiaaliseen asiakaskuntaan ja sen tarpeisiin. Vaikuttavuuden kuvauksena seuraavassa käytetään sekä sanallista kuvailua että soveltuvin osin suoritteiden määrätietoja ja suhdelukuja. Arviot ovat kirjaston itsearviointeja. Tarkemmat erittelyt ja tilastolliset kehityssuuntaukset sekä asiakastyytyväisyystulokset ovat luettavissa toimintakertomuksen muista luvusta ja liitetaulukoista. 

1) Näkövammaiset ja lukemisesteiset henkilöt saavat tarvitsemansa oppimateriaalin

Näkövammaisten ja lukemisesteiset koululaiset käyvät koulua pääsääntöisesti oman kunnan peruskoulussa tai lukiossa ja jatkavat niistä toisen ja kolmannen asteen oppilaitoksiin ja korkeakouluihin.   Erityiskoulut ja -oppilaitokset tukevat toiminnallaan tätä pääväylää.

Näkövammaisten kirjaston tehtävänä on mahdollistaa lukemisesteisten koulunkäynti ja opiskelu tuottamalla koulunkäynnissä ja opiskelussa tarvittavat oppikirjat saavutettavaan muotoon: äänikirjoiksi, pistekirjoiksi tai elektronisiksi kirjoiksi.  
Kirjaston tulossopimuksen mukaan kirjasto tuottaa 97-prosenttisesti näkövammaisten koululaisten tarvitsemat oppikirjat sekä näkövammaisten tutkintoa suorittavien opiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat kirjat, yhteensä noin 550 uutta nimekettä.  Lukihäiriöisille ja muille lukemisesteisille oppilaille lainataan tai myydään kokoelmissa jo olevaa aineistoa.

Tilastokeskuksen mukaan peruskoulussa opiskelee 39 800 erityisopetuksessa olevaa oppilasta, joista 8 700 kokonaan integroituina, 8 100 osin integroituina ja erityisluokilla 22 900 (tiedot vuodelta 2004).  Toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelee erityisopetuksessa 11 000 opiskelijaa.  Erityisopetuksessa opiskelee siten kaikkiaan noin 50 000 lasta tai nuorta.  Korkea-asteella opiskelevien lukemisesteisten määrästä kirjastolla ei tätä kirjoitettaessa ole tietoa kirjaston palveluja käyttäviä lukuun ottamatta.

Kirjasto arvioi äänikirjoja ja pistekirjoja tarvitsevien koululaisten ja opiskelijoiden määräksi noin 5000, mistä on näkövammaisia noin 500 ja muita lukemisesteisiä, lähinnä lukihäiriöisiä, henkilöitä 4 500. Kirjasto on toistaiseksi tavoittanut kokonaismäärästä noin viidenneksen.

Celia arvioi palvelunsa tason asiakkainaan oleville noin 300 näkövammaisille peruskoululaisille ja lukiolaisille varsin hyväksi, kun otetaan huomioon, että kirjasto valmistaa monia saman oppiaineen kirjasarjoja ja lisäksi samasta kirjanimekkeestä erilaisia versioita: ääni-, piste- ja elektronisia kirjoja.   

Palvelun taso kirjaston noin 40 näkövammaiselle korkeakouluopiskelijalle arvioidaan melko hyväksi, vaikka kirjasto ei voi sitoutua valmistamaan kaikkia opiskelussa tarvittavia kirjoja, vaan ainoastaan tutkintovaatimuksissa olevat tenttikirjat. Resurssien salliessa kirjasto valmistaa myös muita opiskelussa, esimerkiksi opinnäytetyön tekemisessä, tarvittavia kirjoja.

Näkövammaisilta toisen asteen opiskelijoilta (lukiolaisia lukuun ottamatta) on tullut kirjatilauksia toistaiseksi vähän. Kirjasto on pystynyt tuottamaan toivotut kirjat, mutta kirjatuotantoa ei nykyisillä voimavaroilla ole mahdollista lisätä. Mikäli ammatillisen erityisopetuksen strategia toteutuu, se tuo kirjaston palveluille kokonaan uuden asiakasryhmän. 
     
Muidenkin erityisryhmien palvelun taso on parantunut vuoden 2006 aikana. Kirjasto käynnisti Daisy-äänikirjojen myynnin, minkä ansiosta myös lukivaikeusasiakkailla on ollut mahdollisuus hankkia näkövammaisten koululaisten ja opiskelijoiden tarpeisiin äänitettyjä oppikirjoja. Suunnitteilla on myös niin sanottujen yhdistelmäkirjojen tuotanto. Niissä on äänen lisäksi mukana teksti, jolloin oppikirja on entistä parempi sekä näkövammaisille että lukihäiriöisille käyttäjille. Kirjastolla oli noin 700 muihin erityisryhmiin kuuluvaa oppikirjapalveluiden asiakasta, josta lukihäiriöiset ovat ylivoimaisesti suurin ryhmä.  

2)  Näkövammaisten ja lukemisesteisten kirjallisuuden ja tiedon tarpeeseen vastataan

Näkövammaisten kirjasto toimii valtakunnallisena kirjastona palvellen eri puolella Suomea asuvia asiakkaita.  Suurin osa asiakkaista on henkilöasiakkaita, mutta kirjastolla on myös laitosasiakkaita, kuten yleisiä kirjastoja sekä vanhain- ja hoivakoteja. Lainauspalvelut ovat maksuttomia. Kirjasto tuottaa kauno- ja tietokirjallisuutta saavutettavaan muotoon, ylläpitää kirjakokoelmaa ja lainaa siitä kirjoja. Lainauspalvelun rinnalla kirjasto tarjoaa pienimuotoisia oheis- ja lisäarvopalveluja, joista merkittävimpiä ovat lasten satutunnit. 

Kirjastopalvelujen yhteiskunnallista vaikuttavuutta voidaan arvioida seuraavien tunnuslukujen valossa:
-	kirjaston palveluja käyttävien henkilöiden määrä ja määrän kehittyminen suhteessa potentiaaliseen asiakaskuntaan
-	kirjatarjonnan määrä
-	kirjaston vuosittain tuottamien saavutettavien kirjojen määrä suhteessa Suomessa julkaistavaan kirjallisuuteen
-	kirjaston palveluiden käyttö ja sen kehittyminen
-	asiakastyytyväisyys

Kirjastolla oli vuoden 2006 lopussa 13 400 asiakasta, mikä on noin tuhat asiakasta enemmän kuin edellisenä vuonna. Asiakasmäärällä mitattuna vaikuttavuus lisääntyi, mutta potentiaalista asiakaskuntaa on edelleen runsaasti: noin 40 000 henkilöä, mikä on noin prosentti väestöstä. Kirjasto on tavoittanut arviolta 25 % palveluihinsa oikeutetuista henkilöistä. Potentiaalisessa asiakaskunnassa on runsaasti heikkonäköisiä ikäihmisiä ja lukihäiriöisiä henkilöitä. 

Todellisuudessa kirjaston palveluiden käyttäjiä on jonkin verran enemmän kuin 13 400, sillä Näkövammaisten kirjasto tarjoaa palveluitaan käytettäväksi myös yleisten kirjastojen kautta. Näkövammaisten kirjaston kirjoja lainattiin yleisistä kirjastoista 40 000 kertaa, 18 % enemmän kuin vuonna 2005. Kirjaston tavoitteena on kehittää ja lisätä palveluidensa käyttöä edelleen yhteistyössä yleisten kirjastojen kanssa. Tällä tavoin kirjasto toteuttaa omalta osaltaan myös opetusministeriön aluestrategiaa ja kulttuurin saavutettavuusstrategiaa. 

Kirjaston tulossopimuksen mukaan kirjasto tuottaa uusia kauno- ja tietokirjallisuuden nimekkeitä näkövammaisille ja muille lukemisesteisille soveltuvassa muodossa määrän, joka on noin kolmannes Suomessa vuosittain julkaistavasta yleisestä kirjallisuudesta.  

Kirjasto tuotti vuoden aikana 1 450 uutta kauno- ja tietokirjanimekettä, mikä vastaa 41 % Suomessa vuosittain julkaistavasta yleisestä kirjallisuudesta. Kirjatuotanto kasvoi 150 nimekkeellä edellisestä vuodesta. Kirjatarjonnan määrällä mitattuna vaikuttavuus lisääntyi. 

Kaikki kirjaston tuottamat nimekkeet eivät kuitenkaan ole eri nimekkeitä, koska samasta kirjasta voidaan tehdä erilaisia versioita asiakkaiden tarpeiden mukaan. Äänikirjoiksi tuotetaan 850 nimekettä eli 24 % Suomessa julkaistavasta yleisestä kirjallisuudesta. 

Kirjaston mahdollisuudet saattaa vanha analoginen kirjakokoelma digitaaliseen muotoon asiakkaiden käytettäväksi vaikuttavat kirjatarjonnan laajuuteen.  Kirjastolla on käytettävissään määräraha koko kokoelman digitointiin lähivuosien kuluessa. Vuoden 2006 loppuun mennessä oli digitoitu 
noin 15 % vanhasta kokoelmasta. 

Kirjaston kirjatarjonnan taso on pohjoismaisittain tarkasteltuna varsin hyvä.

Kirjoja lainattiin 453 000 kertaa, mikä on 30 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Palveluiden käyttö - ja siten myös tarjolla olevan kirjakokoelman käyttö - lisääntyi huomattavasti. Palveluiden käytöllä mitattuna kirjaston yhteiskunnallinen vaikuttavuus lisääntyi merkittävästi.

3) Näkövammaisten ja lukemisesteisten tiedon saannin edellytykset ja palveluiden saatavuus paranevat

Yhteiskunnallisen vaikuttavuuden näkökulmasta huomionarvoista on myös se asiantuntijatyö, jolla kirjasto on edistänyt saavutettavuutta yhteiskunnassa sekä kehittämistoiminta, jota kirjasto toteuttaa omien palveluidensa parantamiseksi ja siten yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisäämiseksi. 

Tähän on koottu muutama kirjaston tulossopimuksen keskeinen tavoite ottaen huomioon opetusministeriön strategiset painotukset. 

Osana hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmaa valtion laitoksia ohjataan ottamaan käyttöön tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä ratkaisuja palveluiden laadun, tehokkuuden ja saatavuuden parantamiseksi.  Digitaalisten tuotteiden ja palveluiden käyttöönotto on ollut monen vuoden hanke. Daisy-äänikirjojen omakirjalainauksen käyttöönotto keväällä 2006 on ollut hankkeen merkittävin virstanpylväs. Tämä uudistus on mahdollistanut kirjaston palveluiden käytön voimakkaan kasvun ja yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisääntymisen.

Lastenkulttuurin edistäminen on ollut yhtenä opetusministeriön painopisteenä usean vuoden ajan.  Kirjasto on kehittänyt omaa lastenkirjastotoimintaansa vuodesta 2004 alkaen ja uudistukset on pystytty vakiinnuttamaan huolimatta siitä, että palvelu on verraten kustannuksia sitovaa.  Vuonna 2006 kirjastoon perustettiin virkajärjestelyin erikoiskirjastovirkailijan virka lastenkirjastotoimintaa varten. Lasten koskettelukirjojen laadun ja saatavuuden edistämiseksi kirjasto on ollut mukana EU-rahoitteisessa Tactus-koskettelukirjaprojektissa vuodesta 2000 lähtien. Tactus-projektin ansiosta kirjasto on saanut kokoelmaansa vuosittain merkittävän määrän uusia lasten koskettelukirjoja ja pystynyt siten uudistamaan koskettelukirjavalikoimaansa. Samalla suomalaista koskettelukirjaosaamista on onnistuneesti viety ulkomaille, mistä osoituksena on suomalaisen koskettelukirjan voitto kansainvälisessä koskettelukirjakilpailussa syksyllä 2006.
3  Toiminnallinen tehokkuus

3.1. Toiminnan taloudellisuus

Toiminnan taloudellisuutta seurataan palvelusuoritteiden keskihinnoilla ja niiden kehityksellä sekä tuotettujen  ääni- ja pistekirjojen keskihinnoilla ja niiden kehityksellä 

Oppikirjapalveluiden tulosalueella oppikirjoja valmistettiin ja toimitettiin asiakkaille vähemmän kuin edellisenä vuonna. Tästä johtuen oppikirjatoimituksen keskihinta oli 338,02 euroa eli 19 % edellisvuotta enemmän. Keskihinnan nousuun vaikutti myös kokonaiskustannuksia lisännyt panostus kehittämistoimintaan ja digitointiin. 

Kirjastopalvelujen tulosalueella lainan hinta oli 9,45 euroa eli lähes kolmanneksen pienempi kuin vuonna 2005. Uusi lainaustapa toi postimaksusäästöjä ja lisäsi kirjaston käyttöä.

Kustannukset ja tuottavuus 2006
Yksikkökustannukset € 1)
Palvelut 	2003	2004	2005	2006		
Oppikirjatoimituksen keskihinta	344,02	297,27	284,07	338,02		
Kirjalainan keskihinta	12,63	14,23	13,37	9,45		
						
Kirjatuotanto	2003	2004	2005	2006		
Äänikirja						
peruskappale	887,79	916,78	763,75	996,27		
kopio	45,54	40,10	44,13	2)		
Piste- ja elektroninen kirja						
peruskappale	1096,74	1011,57	914,05	873,06		
kopio	128,05	159,97	211,31	239,77		
Piste- ja elektroninen oppikirja						
peruskappale	1541,02	1453,33	1543,44	1651,62		

Kirjaston oma kirjatuotanto € 1)		
	2003	2004	2005	2006		
Pisteitetty originaalisivu	2,29	2,24	2,30	2,14		
Tulostettu pistekirjasivu	0,45	0,52	0,49	0,51		
Äänitystunti	77,55	83,73	61,27	79,29		
Kopioitu äänikirjakasetti	3,05	3,45	26,24	2)		

1) Sisältävät kirjatuotannon ja -hankinnan kustannukset sekä osuuden hallinto- ja tukitoimintojen kustannuksista.  Yksikkökustannukset on laskettu nimellisarvoisina.

2)	Toiminta on lopetettu

3.2. Toiminnan tuottavuus

Oppikirjapalvelujen tulosalueella panostettiin kehittämiseen. Henkilötyövuosia oli analogisten äänikirjojen digitoinnin vuoksi 1,9 enemmän kuin edellisvuonna. Tuotannonhallintaan hankittua ohjelmistoa kehitettiin ja se otettiin käyttöön samalla kun äänikirjamyynti alkoi, mikä osaltaan hidasti tilausten käsittelyprosessia ja kirjojen valmistumista.

Henkilötyövuotta kohden valmistettiin ja lähetettiin 197 toimitusta (237 vuonna 2005). 

Kirjastopalvelujen tulosalueella kustannukset laskivat. Henkilötyövuosia oli 2,8 vähemmän edellisvuoteen verrattuna ja samalla annettujen lainojen määrä lisääntyi.

Lainoja oli henkilötyövuotta kohden 10 027 kappaletta. Vuonna 2005 niitä oli 7 255.

Yhteenveto toimintamenoista, kustannuksista ja henkilöstöresursseista tulosalueittain 2006
Tulosalue	Menot yht.	Josta palkat	Henkilötyö-	
	€	€	vuodet	
				
Oppikirjapalvelut	1 239 858	609 330	18,6	
				
Kirjastopalvelut	4 282 449	1 279 882	45,2	
				
Asiantuntijatoiminta 	92 486	57 907	2,0	
				
Investoinnit	226 057	-	-	
				
Hallinto- ja tukipalvelut				
(tulosalueen kustannukset on	-	-	-	
vyörytetty muille tulosalueille)				
				
Kustannukset yhteensä - 06	5 840 850	1 947 119	65,8	
Kustannukset yhteensä - 05	6 024 441	1 915 150	65,4	

Hallinnon ja tukitoimintojen osuus kustannuksista oli 12,7 % vuonna 2006. Siihen kuuluivat toiminnan yleinen ohjaus ja suunnittelu, talous- ja materiaalihallinto, viestintä, henkilöstön kehittäminen, atk-tuki ja -ylläpito sekä tiedonhallinta. Projekteista siihen kuuluivat organisaatio ja johtaminen, digitaalisen arkiston rakentaminen, rakennemalliprojekti sekä kehittämisohjelman tuki.

Tuottavuus 1)
Indeksi  vuosi 2004=100	
Tuotosindeksi  	150,34
Työpanosindeksi	102,33

1)	Ennakkotieto perustuu Tilastokeskuksen tuottavuustilastointiin

Tuotosindeksin laskennassa ovat eriteltyinä kirjasto- ja oppikirjapalvelut lainojen osalta sekä maksullinen toiminta. Loppusuoritteita ovat lainat, tietopalvelu ja toistuvat tapahtumat, kuten vierailut, satutunnit ja kirjavinkkaus, sekä kertaluonteiset tapahtumat, kuten messut, näyttelyt ja oppikirjamyynti.

Työpanosindeksissä on 65,8 henkilötyövuotta. Henkilöstökulut olivat 2 519 164 euroa

3.3. Maksullisen toiminnan tulos ja kannattavuus

Julkisoikeudellisten suoritteiden tulot olivat 68 745 euroa. Tuloilla katettiin 10 % maksullisen toiminnan erillismenoista. Vuonna 2005 vastaava luku oli 5.5 %. Äänioppikirjamyynti alkoi maaliskuussa 2006. 

Henkilöstömenot, palkat ja palkkiot muodostavat erilliskustannusten suurimman menoerän. 
Äänikirjatuotannon palkat ja palkkiot (96 880 euroa) ovat oppikirjamyynnin osalta ensimmäistä kertaa mukana laskelmassa.

Vuonna 2006 käyttöön otetun tuotannonhallintajärjestelmän avulla voitiin panostaa myös tilaus-, toimitus- ja laskutuskäytäntöihin, mikä lisäsi kustannuksia.

Tukitoimintojen osuus on pysynyt samana kuin edellisvuonna

Maksullisen toiminnan kustannusvastaavuuslaskelma 2006	
Julkisoikeudelliset suoritteet  						
						
TUOTOT	2006	2 005	2 004			
	€	€	€			
maksullisen toiminnan tuotot	68 745	27 817	28 998			
	68 745	27 817	28 998			
						
KUSTANNUKSET						
maksullisen toiminnan erilliskustannukset					
- aineet tarvikkeet ja tavarat	68 322	32 923	29 963			
- henkilöstökustannukset	552 669	406 298	355 370			
- vuokrat	44 268	31 754	37 090			
- palvelujen ostot	14 429	39 637	11 139			
	679 688	510 612	433 562			
						
KÄYTTÖJÄÄMÄ	610 943	482 795	404 564			
maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista				
- tukitoimintojen kustannukset	86 524	65 205	50 727			
- poistot	15 960	10 312	692			
- korot	2 087	1 233	21			
osuus yhteiskustannuksista	104 571	76 750	51 440			
	 					
Kokonaiskustannukset yhteensä	784 259	587 362	485 002			
						
ALIJÄÄMÄ	715 514	559 545	456 004			
						
Käytetty hintatuki	430 000	434 000	216 000			
						
ALIJÄÄMÄ HINTATUEN JÄLKEEN	285 514	125 545	240 004			

Laskelma perustuu toimintolaskentaan ja jatkuvaan työajan seurantaan.

Toimintolaskennan osa-alueet, joista maksullisuutta seurataan, ovat oppikirjojen tilaus, piste-, ja elektronisen sekä kohokuva-aineiston tuottaminen ja kirjapainotyö sekä äänikirjojen tuottaminen omassa äänittämössä.

4	  Tuotokset ja laadunhallinta

4.1.  Oppimateriaalipalvelut

4.1.1. Suoritteiden määrät ja tuotetut julkishyödykkeet

Oppikirjatuotanto

Oppikirjapalvelut tuottaa näkövammaisille ja muille lukemisesteisille koululaisille ja opiskelijoille heidän tarvitsemansa materiaalit pistekirjoituksella, elektronisina kirjoina tai digitaalisina äänitteinä. Oppikirjapalveluiden kirjakokoelmiin tuotettavien uusien kirjojen määrä riippuu kysynnästä ja vaihtelee siten vuosittain. 

Vuodelle 2006 asetettu tulostavoite oli 550 uutta nimekettä. Tuotettujen kirjojen määrä oli asetettua tavoitetta noin neljä prosenttia pienempi eli 530. Vuoteen 2005, jolloin tuotettiin 621 nimekettä, verrattuna vuonna 2006 uusia nimikkeitä valmistettiin 15 % vähemmän. Vuoden 2005 korkeammat tuotantomäärät johtuivat opetussuunnitelmien muutoksesta aiheutuneista oppikirjojen uudistuksista sekä joidenkin yliopisto-opiskelijan tarvitsemien kirjojen määrän kasvusta.

Oppikirjojen välittäminen käyttöön 

Vuonna 2006 oppimateriaalipalvelut saattoi tekijänoikeuslain muuttumisen johdosta käynnistää aiemmin toteutuneen piste- ja elektronisten kirjojen myynnin lisäksi myös äänioppikirjojen myynnin peruskoululaisille, lukiolaisille ja muille toisen asteen opiskelijoille. Myynti aloitettiin 1.3.2006. Yliopisto- ja korkeakouluopiskelijoiden oppi- ja kurssikirjat toimitetaan asiakkaille edelleen lainausperiaatteella. 

Korkea-asteen kirjoja toimitettiin asiakkaille lainausperiaatteella 1724 kappaletta, mikä on 45 % vähemmän kuin vuonna 2005. Aineistoja lainanneita korkea- ja keskiasteen opiskelijoita oli yhteensä 46. Perustutkinnon suorittamiseen tarvittavien oppikirjojen lisäksi Celia on tuottanut materiaaleja myös jatko-opiskelijoille.

Kaikkiaan vuonna 2006 myytiin 1944 oppikirjaa (+ 145 %). Perusopetuksen kirjoja osti 276 ja lukion oppimateriaaleja 39 asiakasta.

Oppimateriaalipalveluiden asiakasmäärä lisääntyi vuoteen 2005 verrattuna yhdeksän prosenttia. Oppikirjapalveluiden asiakkaaksi rekisteröityneitä oli 1188, joista 210 oli peruskouluja. Lainaus- tai osto-oikeuttaan oppikirjapalveluiden kokoelmista vuonna 2006 käytti 361 rekisteröitynyttä. 

Äänioppikirjojen myynnin ansiosta Celia on voinut palvella myös uusia lukivaikeusasiakkaita.  Lukivaikeusasiakkailla on edelleen rajoitettu asiakkuus siten, että he voivat ostaa kaikkia jo valmiina olevia oppikirjoja kokoelmasta.

Tiedot saatavilla olevista oppikirjoista ovat Celianet-verkkopalvelussa.

Oppikirjapalvelut – tuotetut nimekkeet
	2006	2005	05/06			
Äänitetyt kirjat	212	291	- 27 %			
Pistekirjat	168	180	- 7 %			
Elektroniset kirjat	150	150	0 %			
Yhteensä	530	621	- 15 %			
						
Vaikuttavuus	1 944	myytyä oppikirjaa (+145 %)	
	1 724	lainattua oppikirjaa (- 45 %)		
						
	1 188	oppikirjapalveluiden rekisteröitynyttä asiakasta, joista 	
	210	koulua		
	361	lainaus- ja osto-oikeuttaan käyttänyttä asiakasta	

Kauno- ja tietokirjallisuuden valmistaminen kirjastopalvelut-linjalle

Maksullisen aineiston lisäksi oppimateriaalipalvelut-linja valmistaa piste-, ääni- ja elektronisia kirjoja kirjastopalvelut-linjan lainaustoimintaa varten. Kaikkiaan valmistettiin kauno- ja tietokirjallisuutta äänikirjoina 192 nimikettä, mikä oli lähes kymmenen prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna.  Suomen- ja ruotsinkielisten kirjojen lisäksi oppimateriaalipalvelut-linja tuotti vieraskielistä kaunokirjallisuutta englanniksi, saksaksi, ranskaksi, venäjäksi, viroksi ja vietnamiksi.

Pistekirjoiksi kauno- ja tietokirjallisuutta valmistettiin 265 nimekettä, mikä on 63 nimekettä enemmän kuin edellisenä vuonna. Myös elektronisiksi kirjoiksi valmistettiin kauno- ja tietokirjallisuutta edellistä vuotta enemmän, 336 nimekettä. Nimekkeiden määrä vuonna 2005 oli 296. 

Oppimateriaalipalveluiden myyntiin ja kirjastopalveluiden lainaustoimintaa varten tuotettiin ja valmistettiin kaikkiaan eri kirjamuotoja uustuotantona 1323 kappaletta. 

Helsingin kirjailijat – Helsingfors författare ry maksoi yhden kirjailijan itsensä lukeman kirjan lukupalkkion. Lisäksi yksi kirjailija luki lahjoituksena oman kirjansa äänitteeksi. 

4.1.2.  Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu

Oppimateriaalipalveluissa keskityttiin myynnin, asiakaspalvelun ja laskutuksen tuen toimintamalleihin sekä tuotannonhallintaan. Muutoksen moottorina toimivat a) äänikirjamyynnin aloittaminen, 
b) asiakaslähtöinen halu parantaa toimitustäsmällisyyttä ja laatua sekä c) orastava kasvun strategian hahmottuminen, kun tuotteiden myynti lukivaikeusasiakkaille mahdollistui.

Käytännössä tämä näkyi voimakkaana asiakaspalvelun ja tuotannonhallinnan järjestelmien uudistustyönä. Käyttöönotto jatkuu vuoden 2007 ajan. Vanhat, suurelta osin lainaamiseen pohjautuvat toimintamallit korvautuivat myynti- ja asiakaspalveluprosesseilla. Perusrakennustyö uusittujen työkalujen osalta saatiin valmiiksi vuoden 2006 aikana ja vuonna 2007 keskitytään asiakaspalvelu/myyntiprosessien sisältöön ja markkinointiin sekä uuden toiminnan vakiinnuttamiseen ja käytäntöjen sujuvuuteen. Erityisen tärkeää on, että asiakkaan kokema palvelutaso on uudistuksessa parantunut ja samalla on rakennettu kestävä perusta asiakaspalvelun jatkokehittämiselle. Tulevaisuuden haasteet kohdistuvat ennen kaikkea osaamiseen. Erillistä asiakastyytyväisyyskyselyä ei toteutettu vuonna 2006.

Strategiset panostukset tuotantoprosessien sisällön uudistamiseksi aloitettiin vuoden 2006 aikana. Uutta tehokkaampaa tapaa tehdä Celian tuotteita asiakkaille ja kykyä vastata yhä erilaistuviin tuotetarpeisiin hahmoteltiin useissa projekteissa ja linjatyönä. Tämä uudistustyö jatkuu vuosien 2007 ja 2008 ajan. 

Äänikirjaraadin toimintaa esitellään luvussa 4.3. sivulla 17 ja Braille-neuvottelukunnan toimintaa liitteessä 1 sivulla 24.

Oppimateriaalipalvelut on esitellyt näytteilleasettajana palveluita ja tuotteita Erilaiset Oppijat - liiton järjestämässä YK:n lukutaitopäivän seminaarissa ja Aikuisopiskelijan viikon päätapahtumassa Tampere-talolla 8.-9.9.06. Tapahtuman teemana oli ’Monenlaiset oppivat’.

Daisy-äänikirjaa ja elektronista luetus-kirjaa esiteltiin Arlainstituutin 20.9.06 järjestämässä tilaisuudessa ’Kaikille sopiva avoin oppimisympäristö - Vaihtoehto laajenevalle erityisopetukselle - Miten rakennan esteettömän ja saavutettavan oppimisympäristön? Tietoa, näkemyksiä ja kokemuksia”.

4.2.  Kirjastopalvelut

4.2.1.  Suoritteiden määrät ja aikaansaadut hyödykkeet

Kauno- ja tietokirjallisuuden tuottaminen ja hankkiminen
Kauno- ja tietokirjallisuuden tuotantotavoite toteutui
Kirjasto tuotti yhteensä 1 450 kauno- ja tietokirjallisuusnimekettä (1 295 nimekettä vuonna 2005). Tuotetuista nimekkeistä äänikirjoja oli 849, pistekirjoja 265 ja elektronisia kirjoja 336, joista 104 nimekettä tuotettiin Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry:n tuella vanhoista pistekirjatiedostoista. Pistekirjojen tiedostoista tuotettiin yleensä myös elektroninen kirja, jolloin tuotettujen elektronisten kirjojen määrää on saatu kasvatettua.

Kirjasto tuotti myös joitakin pistenuotteja ja luetaan yhdessä -kirjoja. Kokoelmaan hankittiin tai saatiin 19 uutta koskettelukirjaa.

Kaupallisen Daisy-tuotannon puuttuessa kirjasto ei voinut ostaa äänikirjoja 14 c-kasettikirjan lisäksi. Pisteaineistoja ostettiin tai saatiin lahjoituksina 34 nimekettä. Äänikirjojen tiedostoja saatiin vaihtoina suoraan Ruotsin näkövammaisten kirjaston TPB:n (Talboks- och punktskriftsbiblioteket) arkistosta. Näin kokonaan uusia kirjoja saatiin 199 nimekettä.

Kauno- ja tietokirjallisuuden välittäminen käyttöön 

Kirjastoon 31.12.2006 rekisteröityneiden asiakkaiden määrä oli 13 401. Vuonna 2005 määrä oli 
12 545. Asiakkaista oli uusia asiakkaita 1 669. Kirjastoja ja laitoksia oli 818. Asiakkaista 8 377 käytti vuoden aikana lainausoikeuttaan. Edellisenä vuonna määrä oli 8 118. Aktiivisten asiakkaiden määrä lisääntyi 5 %. 

Analogisia äänikirjoja lainasi 7 379 asiakasta, digitaalisia äänikirjoja 5 829, pistekirjoja tai -nuotteja 328, elektronisia kirjoja 378 ja lasten aineistoja 1 555 lainaajaa.

Potentiaalisia asiakkaita on arviolta noin 40 000.

Tavoitteena oli ohjata uusia asiakkuuksia myös yleisiin kirjastoihin ja lisätä niiden kautta Celian äänikirjojen käyttöä. Vuoden 2006 lainamäärä yleisistä kirjastoista oli noin 40 000 kirjaa eli 5000 lainaa vuotta 2005 enemmän. Celia-kirjasto teki palvelusopimukset yleisten kirjastojen kanssa loppuvuodesta. Suurin osa yleisten kirjastojen lainoista oli vielä c-kasettikirjoja.

Kauno- ja tietokirjallisuuden tuottaminen, hankkiminen ja käyttöön välittäminen
	
Vaikuttavuus	
453 229	
kirjalainaa (+30%)				
		13 401	rekisteröitynyttä lainaajaa (+ 6,8 %), joista		
		818	laitosta		
		8 377	lainausoikeuttaan käyttänyttä asiakasta (+ 3,2 %)		
	Tuotantomäärä 			
2006	
2005		
		Aineiston teettäminen ulkopuolella	638	624		
							
		Aineiston valmistaminen kirjastossa	812	671		
							
		Hankittu valmiina markkinoilta/	349	300		
		saatu vaihtoina tai lahjoituksena				
						
		Kaikki yhteensä	1 799	1 595		
							
	Kokonais-	Suomessa vuosittain				
	tuotannon osuus 1)	julkaistavasta yleisestä				
		kirjallisuudesta  (3 555 nim.)	41 %	36 %		
							
	Suomenkielisen	Suomessa vuosittain				
	äänikirjatuotannon	julkaistavasta yleisestä	24 %	21 %		
	osuus 2)	suomenkielisestä kirjallisuudesta (3087 nim.)		

1)	
Vertailuluvun lähde Suomen kustannusyhdistys ry:n vuositilasto 2005: nimiketuotanto,	
	uutuudet. Kun vertailulukuna käytetään Helsingin yliopiston kirjaston tilastoa		
	Suomessa julkaistusta kirjallisuudesta 2005 (n. 11 000 nim.), on prosenttiosuus 13.		
2)	735 nimekettä		

Lainojen määrä

Kauno- ja tietokirjallisuuden lainaus kasvoi 30%. Vuoden aikana lainattiin yhteensä 
453 229 kirjaa. Kasvun mahdollisti Daisy-äänikirjojen uusi lainaustapa, omakirjalainaus, joka otettiin käyttöön huhtikuun lopulla. Tavoitteena oli taata asiakkaille tasalaatuiset palvelut tuotteistettujen palveluiden avulla. Omakirjalainauksen myötä kirjastopalveluissa otettiinkin käyttöön uudet tuotteistetut palvelut, joista suosituimmiksi nousivat heti kirjakerhot. Kirjakerhot Jännitystä elämään, Kevyttä ja viihdyttävää sekä Elämää ennen ja nyt muodostettiin eniten kysytyistä aihealueista. Niihin kuuluvat saavat 1-3 kirjauutuutta kuukaudessa ilman eri pyyntöä. Vastaavat kirjakerhot toimivat myös ruotsiksi. Lapsille ja nuorille on omat kirjakerhonsa. Lisäksi asiakkaat voivat saada kuukausittain Kirjahelmiä, jotka ovat digitoituja äänikirjoja. Myös asiakkaat voivat ehdottaa suosikkejaan Asiakkaan helmiksi. Omakirjalainauksen myötä Daisy-äänikirjojen lainaajat saivat kirjoja jonottamatta ja haluamansa määrän. Koska Daisy-kuuntelulaitteiden jakelu jatkui koko vuoden, lainaus lisääntyi kuukausi kuukaudelta koko vuoden.

Elektronisten kirjojen lainaus väheni ensimmäistä kertaa sitten elektronisten kirjojen lainauksen aloittamisen vuonna 1998. Lainaus väheni prosentin. Lainaajat siirtyivät todennäköisesti lainaamaan Daisy-äänikirjoja. Elektroniset kirjat ovat olleet saatavilla näkövammaisille asiakkaille Näkövammaisten Keskusliiton THP-verkon kautta.

Myös pisteaineistojen lainaus väheni kolme prosenttia.
Kirjakokoelman laajuus

Kirjakokoelmassa on äänikirjoja on 33 600, joista Daisy-äänikirjoja 7 200 ja analogisia äänikirjoja 
26 400 nimekettä. Sekä tekstin että äänen sisältäviä yhdistelmäkirjoja on kuusi. Pistekirjoja on 5 400 nimekettä, pistenuotteja 560, luetaan yhdessä -kirjoja 450 ja koskettelukirjoja 470. Elektronisia kirjoja on 1 200 nimekettä.

Kirjakokoelman lisääntyminen johtuu pääosin Daisy-äänikirjoista. Niitä kartutettiin paitsi uustuotannolla ja vaihdoilla myös digitoinneilla. Vaihtoja tallennettiin digitaaliseen arkistoon 1 200 nimekettä ja digitointeja 3 036 nimekettä.

Kirjakokoelmasta tiedotettiin edellisten vuosien tapaan uutuus- ja kokoelmaluetteloilla. Uutuuksista tiedotettiin näkövammaisalan lehdissä, THP-verkossa ja kirjaston kotisivuilla. Koko kirjakokoelma on haettavissa ja lainattavissa kirjaston Celianet-verkkopalvelusta.

4.2.2.  Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu
Lainauspalvelun taustaprosessit on saatu toimiviksi. Tältä perustalta on hyvä jatkaa kasvun polulla, kehittää markkinointia ja palvelukanavien toimintaa sekä eriyttää palveluita yhä paremmin vastaamaan erilaisia asiakastarpeita. Potentiaalinen asiakaskunta on suuri, mutta kasvulle on nyt tilaa. 

Daisy-kirjojen tarjoaminen asiakkaille

Daisy-äänikirjojen perinteisestä postitus-palautus -lainauksesta siirryttiin kokonaan omakirjalainaukseen huhtikuun lopulla. Toiminta saatiin vakiinnutettua sujuvaksi vuoden 2006 aikana. Digitaaliset kirjat ovat nyt aina saatavilla, kirjojen toimitus on nopeutunut, uudet kirjakerhopalvelut ja lainauksen tukipalvelut ovat aloittaneet toimintansa. Asiakkaan ilmoittautumiskäytännötkin ovat uudistuneet. Seuraavaksi varmistetaan uusien prosessien tehokkuus, eriytetään palveluita vastaamaan yhä paremmin asiakkaiden tarpeita ja vahvistetaan sähköisiä palvelukanavia.

Omakirjalainauksen aloittaminen vaati kirjastolta suunnittelutyötä, esimerkiksi kirjastojärjestelmän, digitaalisen arkiston ja polttorobottijärjestelmän integrointia. Daisy-äänikirjoihin tuotetaan asiakkaiden tarpeiden mukaisesti myös pistetarrat.

Uuteen lainaustapaan siirtyminen vaati tehokasta tiedotusta. Siinä käytettiin ensimmäistä kertaa myös asiakaslähtöistä, kaikille sopivaa formaattia, Daisy-äänikirjaa. Kirjasto tuotti tiedotteita suomeksi ja ruotsiksi sekä aikuisille että lapsille ja nuorille. Kirjaston Daisy-neuvoja avusti kirjaston Daisy-lainaajia puhelimitse ja kirjastossa.

Näkövammaisten Keskusliiton Daisy-kuuntelulaitepalvelu jatkoi kuuntelulaitteiden lainaamista kirjaston asiakkaille. Vuoden lopussa Daisy-kuuntelumahdollisuus oli miltei 6 000 asiakkaalla.

Vuoden lopussa kirjastosta oli lainattavissa 4 688 suomenkielistä ja 2 523 ruotsin- tai vieraskielistä Daisy-äänikirjanimekettä. Lisäksi oli lainattavissa kuusi Daisy-yhdistelmäkirjanimekettä.

Monikanavainen palvelumalli

Kirjaston tavoitteena on monikanavainen palvelumalli. Mallin toteutumista voidaan tarkastella lainauksen tilastoilla.

Lainoja annettiin yhteensä 453 229. Siitä henkilökohtaisen lainauspalvelun kautta lainattiin 27 % (124 000 kirjaa), kuukausipalveluista 24 %, niin sanotun automaattisen lainauksen kautta 13 %, tilauksien kautta 11 %, Celianetin kautta 7 % ja varausten perusteella 6 %. Kävijöille lainattiin noin 
22 000 kirjaa eli 5 % koko lainamäärästä. Lisäksi uusille Daisy-asiakkaille lainattiin uusien palveluiden esittelykirjoja noin 30 000 kappaletta (7 %).

Palveluista kuukausipalvelujen osuus on kasvanut voimakkaasti loppuvuoden ajan. Celianet-verkkopalvelun käyttö on kasvanut tasaisesti, joskin hitaasti.

Yleisten kirjastojen kautta lainattiin edelleen noin 40 000 kirjaa, lähinnä analogisia äänikirjoja. Yleiset kirjastot käyttivät asiointiinsa Celianet-verkkopalvelua.

Lastenkirjastopalvelujen kehittäminen

Lasten- ja nuortenkirjastopalvelut saivat organisaatiouudistuksen myötä oman vastuuhenkilönsä, joten palvelujen kehittämiseen voidaan panostaa enemmän. Keskeisimmät lasten ja nuorten kirjastopalvelut olivat lainauksen lisäksi satutunnit, kirjavinkkaus ja kirjakerhot sekä oma kirjastokortti.

Lapset ja nuoret saivat alkukesästä myös omat tuotteistetut palvelunsa. Kirjakerhoja on kolme: Satu-kerho 4 - 8-vuotiaille, fantasiatarinoita ja seikkailuja tarjoava Fanse-kerho 10 - 14-vuotiaille ja 15+, jossa on kertomuksia nuorista ja heidän elämästään. Samat kerhot ovat myös ruotsinkielisille. Kirjakerhoista on tiedotettu aktiivisesti muun muassa kirjaston kotisivuilla.

Pikku-Celiassa järjestettiin 16 satutuntia. Niihin osallistui yhteensä 145 lasta ja ohjaajaa. Suurin osa satutunneista järjestettiin Näkövammaisten Keskusliiton lastenkuntoutusryhmäläisille. Lisäksi järjestettiin perhetapaaminen. Vuoden aikana myös useat vierailuryhmät tutustuivat Pikku-Celiaan.

Kirjavinkkausta järjestettiin sekä kirjastossa että Jyväskylän näkövammaisten koulussa.

Koska lapsille kirjastokortin saaminen on tärkeä asia, myös Celian lapsiasiakkaat saavat sellaisen. Kirjastokortissa on asiakkaan nimi ja asiakasnumero sekä kokokuvana Pikku-Celian tunnus, siili.

Asiakastyytyväisyys

Asiakastyytyväisyyttä mittavaa kyselyä ei toteutettu, vaan se teetetään laajana asiakaskyselynä vuonna 2007. Asiakaspalautetta on kerätty välittömissä asiakaspalvelutilanteissa, lisäksi palautetta on saapunut runsaasti muun muassa sähköpostitse. Asiakkaat ottivat kirjaston muutokset ilolla vastaan. Yhä useampi asiakas sai Daisy-kuuntelulaitteen ja siirtyi lainaamaan Daisy-äänikirjoja, joita yleisesti pidettiin laadukkaina ja helppokäyttöisinä. Vuoden aikana käyttöönotettu omakirjalainaus poisti uutuuskirjojen jonotukset ja nopeutti postitusta, koska postilähetysten keventyessä voitiin siirtyä käyttämään postitusta ensimmäisessä luokassa. Uudet palvelut herättivät yleisesti kiinnostusta ja kirjakerhoihin kuului vuoden lopussa lähes 60% Daisy-asiakkaista.

4.3.  Asiantuntijatoiminta ja kansainvälinen toiminta

Asiantuntijatoiminta

Äänikirjaraati toteutti perustehtäväänsä äänikirjojen lukemiseen ja teknisiin seikkoihin liittyvien asioiden laadunvalvojana. Raati muun muassa arvioi 50 äänikirjanlukijaksi pyrkijän lukunäytteet. Niiden perusteella se suositteli 16 koelukijaa äänikirjanlukijaksi. Vuoden aikana äänikirjaraati myös kehitti tiedotusta koelukijoille ja Celian henkilökunnalle.

Äänikirjaraadin toiminnassa vuosi 2006 aloitti uuden nelivuotiskauden, jolle Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry nimesi uudet jäsenet ja Celia-kirjasto omat edustajansa.  Äänikirjaraadin kokoonpano vuonna 2006 on seuraava:

Outi Jyrhämä, Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry, puheenjohtaja

Jäsenet:
Jan-Erik Huldin, Näkövammaisten Keskusliitto ry.:n äänittämö
Riikka Hänninen, Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry
Jukka Penttilä, Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry
Antti Vuori, Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry
Marita Kuusela, Celia-kirjasto, sihteeri 31.7.2006 asti
Pirjo Nironen, Celia-kirjasto, sihteeri 1.8.2006 alkaen
Asiantuntijajäsenenä raadissa toimi puhetekniikan lehtori Malla Kuuranne.

Braille-neuvottelukunnan toimintakertomus vuodelta 2006 on liitteessä 1 sivulla 23.

Kansainvälinen toiminta

Celia panosti selkeästi kansainväliseen toimintaansa organisaatiomuutoksen yhteydessä, kun kirjastoon perustettiin uusi erikoiskirjastonhoitajan tehtävä tätä toiminta-aluetta varten. Asiantuntijalaitoksena toimiminen edellyttää kirjastolta tiivistä kansainvälisen kehityksen seuraamista ja yhteistyöhön osallistumista. Suomalaisella osaamisella on ollut kysyntää maamme ulkopuolella varsinkin näkövammaisten lasten koskettelukirjojen asiantuntijana.   

Päivi Voutilainen jatkoi jäsenenä IFLA:n (International Federation of Library Associations and Institutions) näkövammaisten kirjastojen jaoston Libraries for the Blind (LBS) johtokunnassa. Hän osallistui maaliskuussa 2006 Kööpenhaminassa jaoston talvikokoukseen sekä elokuussa Soulissa IFLA WLIC konferenssiin ja LBS:n johtokunnan kokouksiin. Päivi Voutilainen piti esitelmän Aasian maiden sokeain kirjastojen seminaarissa Soulissa 17.8.2006 ja kirjastonhoitaja Minna von Zansen WLIC konferenssissa 24.8.2006. Celia on lisännyt tunnettavuuttaan sokeain kirjastojen ja tuotantolaitosten kansainvälisessä maailmassa toimimalla aktiivisesti LBS:n johtokunnan työryhmissä muiden pohjoismaisten kirjastojen rinnalla.  
  
Eurooppalaisen Typhlo & Tactus -koskettelukirjaprojektin kokous pidettiin Krakovassa 15.–17.6.2006, Päivi Voutilainen osallistui projektin johtoryhmän jäsenenä kokoukseen. Marion Ripley Englannista ja Päivi Voutilainen kouluttivat Baltian maiden kirjastoihmisiä T & T -projektin seminaarissa Vilnassa 25.4.2006.

Projektin päätapahtuma, eurooppalainen koskettelukirjakilpailu, järjestettiin jälleen Dijonissa, Ranskassa 16.–18.11.2006. Kilpailun suomalaisina tuomareina toimivat erikoiskirjastovirkailija Irmeli Holstein ja opiskelija Paulina Hannus. Suomalainen Aune Rintalan kirja Hiiri kissalle räätälinä voitti kulttuuriperintösarjan ensimmäisen palkinnon. Käsintehdystä kangaskirjasta muokataan kymmenittäin kopioita muiden osallistujamaiden kielille (englanti, ranska, saksa, italia, puola, tshekki ja hollanti) ja näin suomalaiseen kansansatuun perustuva tarina leviää Euroopan maihin näkövammaisten lasten luettavaksi. 

Celia järjesti edellisessä venäläis-suomalaisessa kulttuurifoorumissa sovitun koskettelukirjaseminaarin lokakuussa 2006. Osallistujat olivat kirjastonhoitajia Syktyvkarista Komin tasavallasta ja Novgorodista.  

		
Voitosta iloitsivat (takana vasemmalta) Päivi Voutilainen, Sanna Schildt 
ja Irmeli Holstein sekä voittokirjaa pitelevä Paulina Hannus. Kuva: Celian kokoelmat 

Muita asiantuntijatapahtumia

Kehittämisjohtaja Markku Leino piti esitelmän Daisy Production and Services at Celia Ruotsin Daisy-konsortiumin seminaarissa 30.–31.4 Tukholmassa. Viestintäviraston järjestämässä pohjoismaisessa The Digital Home and Its Networks -kokouksessa 25.10 esitelmän aiheena oli Celia – Digital Library for the Visually Impaired. Lisäksi Markku Leino piti esityksen Daisy-kirjasta ja sen kehittämisestä 14.11. Näkövammaisten Keskusliiton vapaaehtoislukijapalvelun Digitaalinen ilta -tilaisuudessa. 

Linjajohtaja Katariina Kiiliäinen piti esitelmän aiheesta Kohti digitaalista kirjastoa TietoEnatorin Kumppanuusforumissa 31.8.2006 Tampereella. Hyvä ikä -messuilla Helsingin messukeskuksessa 
21.-23.9. Kiiliäinen piti tietoiskun aiheesta Iloa kirjoista – Celia-kirjaston uudet palvelut. 

Palestiinan opetusministeriön edustajia tutustui Celiaan 11.-12.9. Vieraat perehtyivät muun muassa digitaalisten kirjojen tuotantoon ja omakirjalainaukseen. Kirjastoon tutustui 18 venäläistä kirjastonjohtajaa 11.10. Vierailu oli osa Helsingin kaupunginkirjaston organisoimaa Suomen vierailua. Virolaisia vieraita Tarton näkövammaisten koulusta, Viron opetusministeriöstä ja Viron näkövammaisten kirjastosta vieraili Celiassa 15.5. ja 17.5 tutustuen oppikirjatuotantoon ja oppikirjapalveluihin.

4.4.  Hallinto sekä yhteiset teknologiat ja kehittäminen

Kehittämistyön ohjauksessa ja ajoituksessa onnistuttiin

Kirjaston kehittämistä ohjattiin ohjelma- ja hankerakenteella ja sen alla toteutettiin vuoden 2006 aikana noin kymmenen yksittäistä kehittämisprojektia.  Liikkeellelähtö lainauspalveluista ja hyötyjen toteutumisen varmistaminen siellä sekä välittömästi tämän jälkeen vahva oppimateriaalipalveluiden uudistustyön aloittaminen oli oikea valinta. Riittävä keskittäminen varmisti onnistumisen.  Onnistuminen uudistustyössä on myös rakentunut kirjastolle voimavaraksi.  

Kun uudet toimintamallit kirjasto- ja oppimateriaalipalveluissa alkoivat saada muotoaan ja osaltaan edellyttivätkin muutoksia, saatettiin vielä uusi organisaatiorakenne voimaan tukemaan sekä perustyötä että kehittämistä.  

Kirjaston kehittämisohjelman toteuttamisessa on ollut tukena konsultti Toni Oinonen 2nd Insight Oy:stä.

Organisaatiouudistus selkeytti kokonaisuutta

Organisaatiouudistuksessa selkeytettiin kirjaston organisaation rakenne kahdeksi asiakasvastuulliseksi toiminnoksi, kirjastopalveluiksi ja oppimateriaalipalveluiksi, yhteisen tuen ja hallinnon tuottaessa niitä palveluita, joita kannattaa tuottaa keskitetysti. Toiminnoilla oli erilaiset asiakastarpeet, eriytyvät tuotetarpeet ja keskenään erilaiset sisäiset tarpeet, joten eriyttäminen kannatti tehdä. Muutos avasi sekä kirjasto- että oppimateriaalitoiminnoille oven kehittää omaa toimintaansa yhä paremmin vastaamaan asiakkaidensa tarpeita. Samalla uudistettiin toimintojen sisäiset rakenteet niin, että muodostui prosesseihin perustuvat ja selkeillä vastuurajoilla olevat tiimit tiimiesimiehineen.

Kirjaston työjärjestys uudistettiin organisaatiouudistuksen yhteydessä

Digitaalinen arkisto otettiin käyttöön

Digitaalisen arkiston toinen tarjouspyyntökierros toteutettiin keväällä 2006. Kauppa allekirjoitettiin kesällä ja arkistoa ryhdyttiin asentamaan syksyllä. Tätä ennen ylläpidettiin levypolttoa varten tilapäisarkistoja. On-demand -laitteistojen ja -järjestelmän pystytys oli tietoteknisesti varsin suuri työ. Arkiston ominaisuuksien käyttöönotto jatkuu vielä vuoden 2007 puolella. 

Taloushallintoa kehitettiin

Johtamisen tueksi uudistettiin toimintolaskenta ja kehitettiin taloushallinnon työkaluja. Ostolaskujen kierrätys- ja arkistointijärjestelmä Rondo otettiin käyttöön.

5  Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen

Osaamisen kehittäminen

Huomisen osaamiskuva on erilainen 
Osaamiskuva ja osaamisen asema Celiassa ovat muutosvaiheessa. Kirjaston tuotteiden sekä tuotanto- ja palveluprosessien digitalisoituminen asettaa suuria vaatimuksia osaamiselle. Monet aikaisemmin tärkeät osaamisalueet menettävät merkitystään tai poistuvat. Korkean osaamis- ja vaatimustason tehtävien hallinta tulee keskeiseksi. Näiden osaamisvaatimusten tunnistaminen, onnistuneet keinot osaamisen rakentamiseksi sekä organisointi ovat pitkällä aikavälillä onnistumisen edellytys. Samalla on voitava käyttää kumppaneita niissä tehtävissä, joissa se on tarkoituksenmukaista.

Celiassa toteutettiin Hallinnon Kehittämiskeskuksesta tilattu osaamiskartoitus. Uudet tuotteet ja palvelut, uusi organisaatio sekä johtamisen jatkuva kehittäminen edellyttivät osaamiseen panostamista. Tulosten pohjalta suunniteltiin ja toteutettiin esimiesten, tiimien ja yksilöiden sisäistä ja ulkoista koulutusta. Lisäksi laadittiin keskeisistä osaamisalueista, palveluista ja tuotteista uusia toimintaohjeita sekä päivitettiin vanhoja. Tavoitteena oli tiimiytyminen ja tiimin yhteistyö sekä yhteistoiminta muiden tiimien kanssa. Sisäisellä koulutuksella ja mentoroinnilla lisättiin moniosaajien määrää.

Uuden organisaation linjajohtajat ja tiimiesimiehet olivat esimiesvalmennuksessa Vuorannassa 
30.5–2.6.  Johtajat ja päälliköt suorittavat johtamisen erikoisammattitutkintoa (JET-tutkinto) tai vastaavaa. Kouluttautuminen on käynnistynyt vuoden 2006 aikana.  Kaikki esimiehet osallistuivat vuoden 2006 aikana Helsingin Teknillisen korkeakoulun oikeudenmukaisen palkkausjärjestelmän jatkoprojektiin  Kätevä - Käytännön esimiestoiminnon tuki- ja kehittämisvälineistö. Projektissa paneuduttiin esimiesten verkkoympäristön kehittämiseen sekä vuorovaikutustaitoihin. Uudet esimiehet kävivät kehityskeskustelukurssin. Lisäksi kaikki esimiehet valmistautuivat yhdessä keskustelujen käymiseen.

Odecolta tilattiin esimiesvalmennusta työntekijöille ja esimiehille. Valmennus alkoi koko henkilökunnalle järjestetyllä tilaisuudella 3.11. ja jatkuu toukokuuhun 2007.

Sisäistä koulutusta järjestettiin omakirjalainauksen toteuttamisesta sekä Celianetin, polttorobotin käytöstä ja Jeeves-toiminnonohjausjärjestelmän käytöstä. Koko henkilökunnalle oli kaksi Daisy-opastustilaisuutta, jossa tuotetta esiteltiin monipuolisesti. Lisäksi opastusta oli Daisy-kuuntelulaitteen käytöstä. 

Kirjastopalvelun henkilökuntaa on osallistunut ruotsin kielen kertauskurssiin. Opettajana oli Hélène Selenius Helsingfors Arbiksesta.  Yksi asiakaspalveluhenkilö kävi myös Arbiksen pitkän ruotsinkurssin.  Asiakaspalveluhenkilöstöä on ollut asiakaspalvelukoulutuksessa. Oppimateriaalitoimittajat olivat keskustelemassa oppikirjojen tuottamisesta Jyväskylän näkövammaisten koulun kutsumina.

Koulutukseen ja kehittämiseen käytettiin 1 053 euroa (+ 41 %) henkilötyövuotta kohti. Palkallista opintovapaata on myönnetty sitä hakeneille.

Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry on myöntänyt avustuksia kirjaston työtekijöiden ulkomaanmatkoihin. Raha-automaattiyhdistyksen kanssa yhdessä kirjasto tarjosi kesätyötä näkövammaisille nuorille. Kirjastossa oli myös työharjoittelijoita. 

Työhyvinvointi

Henkilöstövoimavarat ja kyky viestiä muutoksesta olivat koetuksella 
Vuosi oli henkilökunnalle haastava palvelurakenneuudistuksen sekä uusien tietojärjestelmien ja uuden organisaation käyttöönoton vuoksi. Alkuvuonna valmisteltiin uutta organisaatiota, joka astui voimaan 1.10. Henkilökuntaa on tuettu muutoksessa tiedottamalla sekä järjestämällä yhteisiä tilaisuuksia ja valmennusta. 

Johtokunnan kokouksessa 5.12.2006 on hyväksytty virastotyöaikasuunnitelma toteutettavaksi 1.1.2007 alkaen. Ensimmäisessä vaiheessa virastotyöaikaan siirtyi 20 työntekijää.

Viikoittainen Viikon piste -lehti ilmestyi intranetissa omalla palstallaan. Viikon pisteessä käsitellään kirjaston, kirjastomaailman ja muiden sidosryhmien kulloinkin ajankohtaisia asioita. Viikon pisteen liitteenä ilmestyvässä Irtopisteessä huomioidaan henkilöstön saavutuksia ja onnistumisia. Henkilökuntalehti Celkiss ilmestyi kerran.

Sairaspoissaoloja henkilötyövuotta kohden oli 20 henkilötyöpäivää.  Pitkiä sairaspoissaoloja oli yhteensä lähes kaksi henkilötyövuotta. Diacor terveyspalvelut Oy:n työfysioterapeutti tarkasti sisäisen muuton jälkeen työpisteiden ergonomisuuden. Työkunnon edistämiseksi hankittiin ergonomisia tuoleja ja apuvälineitä. 

Henkilökunta vastasi toukokuussa kehityspuntarikyselyyn Se on sisäinen väline, jonka avulla suunnataan kehittämistoiminnan toteutusta. Kyselyssä seurattavia näkökulmia oli neljä: kehittämisen suunta (onko suunta oikea), osallisuus (miten koen, olenko muutoksessa mukana), kehittämisen hallinta (miten kehitystyön johtamisessa ja läpiviennissä onnistutaan sekä muutosvalmius (miten suhtaudumme muutoksiin). Yhteenvetona tuloksista todetaan, että oppimateriaalipalveluissa tulokset olivat kauttaaltaan parempia kuin edellisessä kyselyssä marraskuussa 2004. Muuten tulokset olivat samankaltaisia kuin aikaisemmin ja kauttaaltaan kohtuullisella tasolla. Celian muutosvauhdin ja muutoksen laajuuden huomioiden tuloksia voidaan pitää hyvinä. Myönteistä on se, että valmiudet tarkastella omaa toimintaa kriittisesti ja muuttua tarvittaessa, ovat merkittävästi paremmat kuin ennen uudistustyön aloittamista.  

Diacor terveyspalvelut toteutti työyhteisön voimavarakartoituksen tammikuussa 2007.  Kartoituksen tulos on muunnettu vastaamaan htp-käsikirjan työtyytyväisyysbarometria, jonka asteikko on 
1–5 (maksimiarvo on 5). Tulos vuonna 2006 oli 3,2. Edellisen kerran kartoitus tehtiin vuonna 2004, jolloin tulos oli 3,1. Etenkin työviihtyvyys lisääntyi merkittävästi: seitsemän prosenttiyksikköä vuoden 2004 tasosta.

Henkilökunnan OK-bileet omakirjalainauksen alkamisen kunniaksi pidettiin Celian asiakaspalvelutilassa 11.5. Yhteinen kesäjuhla vietettiin Villa Kivessä 29.5.  Lauantaina 4.9. Celia-kirjastossa oli lasten juhla - Nalle Puh ja ystävät Celiassa!  Myös uutta organisaatiota juhlittiin yhdessä. Celian henkilökunnalle on varattu Iiriksen kuntosalista ja uima-allasosastosta käyttöajat. 

Työtyytyväisyyden edistämiseen käytettiin 273 euroa/htv (+ 51%). Kirjastossa on käytössä työnantajan sponsoroimia lähdevesi- ja kahviautomaatteja. Kirjasto hoiti tarjoilun lukuisissa juhlissa ja tuki henkilökuntakerho Huvikkeen toimintaa. Huvike järjesti useita virkistystilaisuuksia ja pikkujoulun. 

Palkkausjärjestelmä

Organisaatiouudistuksen yhteydessä tarkistettiin uusien esimiesroolien ja muiden organisaatiouudistuksesta tai palvelurakenneuudistuksesta aiheutuneiden uusien tehtävien vaativuudet.  Muutokset aiheuttivat noin yhden henkilötyövuoden suuruisen lisäyksen kirjaston palkkausmenoihin.

Virastotyöaikaan siirtyminen on vanhoille työntekijöille vapaaehtoista. Korvaukseksi työajan pidentymisestä työntekijä saa 8,75 %:n korvauksen lyhyen työajan palkkaansa.  Mikäli kaikki työntekijät siirtyvät virastotyöaikaan, aiheutuu siitä noin 130 000 euron lisäys vuosittaisiin palkkauskuluihin. Menoerä rahoitetaan postimaksuista kertyvillä säästöillä.

Selvitys tulospalkkiojärjestelmän käyttöönottomahdollisuuksista tehtiin tammikuussa 2006.  Selvityksen mukaan tulospalkkiojärjestelmä voidaan ottaa käyttöön aikaisintaan vuonna 2008.

Henkilökunta juhli yhdessä omakirjalainauksen aloittamista. Kuva: Anneli Salo

Henkilöstöraportti 2006

Työvoimakustannuserä		% työ-	
	€	voima-	
	2006	kustan-	
		nuksista	
 1.  Tehdyn työajan palkat 	1 218 273	56,8 %	
 2.  Välilliset palkat            	379 833	17,7 %	
 3.  Sosiaaliturvamenot           	468 852	21,9 %	
 4.  Muut välilliset kustannukset 	76 095	3,6 %	
1-4.Työvoimakustannukset yhteensä	2 143 053	100 %	
			
Henkilöstöpanokset (omat)		2006	
Henkilöstö	lkm	69	
Henkilötyövuodet	lkm	65,8	
Henkilöstön keski-ikä (vakinainen henkilöstö)	vuotta	48,5	
Koulutustaso (vakinainen henkilöstö)	indeksi	4,6	
			
Tehty työaika /vuosityöaika			
(säännöllisenä työaikana)	%	73,8 %	
			
Välillisten työvoimakustannusten osuus	%	75,9 %	
tehdyn työajan palkoista			
			
Henkilöstön tila		2006	
Työtyytyväisyysindeksi  1)	indeksi	3,2	
Luonnollinen poistuma	%/hlöstö	1,5 %	
Lähtövaihtuvuus   	%/hlöstö	4,6 %	
Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen	%/hlöstö	-	
Sairauspoissaolot/henkilötyövuosi	pv/htv	20	
Tapaturmapoissaolot/henkilötyövuosi	pv/htv	-	
			
Henkilöstöinvestoinnit		2006	
Työtyytyväisyyden edistäminen	€/htv	102	
Työkunnon edistäminen 	€/htv	273	
Koulutus ja kehittäminen 	€/htv	1 053	
Työterveyshuolto 	€/htv	399	
Yhteensä	€/htv	1 827	

1) Diacor terveyspalvelut Oy toteutti työyhteisön voimavarakartoituksen. Tulos on muunnettu vastaamaan htp-työtyytyväisyyskyselyn asteikkoa 
1 - 5 (maksimiarvo on 5).  Vuoden 2004 vastaava tulos oli 3,1.	

6  Tilinpäätösanalyysi

Näkövammaisten kirjastolle myönnetty määräraha, 6 179 000 euroa toimintamenoihin, on siirtomääräraha, jonka käyttöaika on kaksi vuotta. Maksullisen toiminnan tuloihin oli budjetoitu 32 000 euroa.  Maksullisen toiminnan tuloja oli 71 230 euroa, josta 68 561euroa oppikirjamyyntiä ja 2 669 euroa muuta kirjamyyntiä sekä 150 euroa kaluston myyntiä.

Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry tuki verkkokirjaprojektia, äänikirjaraadin toimintaa sekä henkilökunnan ulkomaanmatkoja yhteensä 15 777 eurolla. Näkövammaisten Keskusliitto ry tuki näkövammaisen nuoren kesätyöpaikan (2 kk) saamista Raha-automaattiyhdistyksen projektista 2160 eurolla.

Vuodelta 2005 siirtynyt määräraha (1 400 000 euroa) käytettiin äänikirjojen digitoimiseen, digitaalisen arkiston rakentamiseen sekä postimaksuihin.

Seuraavalle vuodelle siirrettiin 2 116 815 euroa, jotka käytetään pääosin äänikirjojen digitoimiseen. Lopusta sovitaan opetusministeriön kanssa kevään 2007 tulosneuvottelussa.

Opetusministeriön kehittämistoiminnan menoista aikaisemmilta vuosilta siirtynyt 4 649 euroa käytettiin eurooppalaisen Typhlo & Tactus -koskettelukirjaprojektin kuluihin. 

Opetusministeriön kaluston hankkimiseen osoittamista määrärahoista, yhteensä 318 500euroa, käytettiin 268 461euroa kahden polttorobotin ja digitaalisen arkiston hankkimiseen. Arkistosta valmistui 80 %.  

Toiminnan kulut olivat pienemmät kuin edellisvuonna.  Daisy-kirjojen omakirjalainaus toi merkittävästi postimaksusäästöjä, vaikka lainaus lisääntyi huomattavasti. Kaupallisten äänikirjojen hankintoja ei voitu tehdä tekijänoikeudellisten syiden vuoksi. Asiantuntijapalvelujen käyttöä lisäsi digitaalisen arkiston rakentaminen.

Taseen vastaavalla puolella lisäyksenä ovat aikaisemmin mainitut digitaalisen arkiston ja polttorobottien hankkiminen. Vastattavalla puolella ei mainittavia muutoksia edellisvuoteen ole nähtävissä.

7  Sisäisen valvonnan arviointi ja vahvistuslausuma

Sisäinen tarkastus

Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on tarkastaa ja arvioida muun muassa sitä, onko kirjaston sisäinen valvontajärjestelmä asianmukaista ja riittävää. Näkövammaisten kirjastolla ei ole erillistä sisäistä tarkastajaa, vaan kirjasto kuuluu maksupisteenä opetusministeriön sisäisen tarkastuksen piiriin. Opetusministeriön sisäisen tarkastuksen ohjesääntö, samoin kuin opetusministeriön taloussääntö, ohjaavat myös kirjaston toimintaa. Opetusministeriön sisäinen tarkastaja suoritti kirjastossa sisäisen tarkastuksen viimeksi 17.3.2005. Valtiontalouden tarkastusvirasto teki tarkastuksen kirjastoon vuonna 2004. 

Sisäinen valvonta ja riskienhallinta 

Kirjaston oman sisäisen arvioinnin merkitys korostuu, koska toiminnan ulkoinen arviointi on satunnaista. Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan vahvistamiseksi toteutettiin kirjaston toiminnan riskianalyysi tammikuussa 2007 johtoryhmän itsearviointina ulkopuolisen asiantuntijan ohjauksessa.  Riskianalyysi oli kaksivaiheinen.  Riskikartoituskyselyssä käytettiin valtiovarainministeriön julkaisussa Valtion viraston ja laitoksen sekä rahaston sisäinen valvonta ja riskienhallinta (2005) esitettyä arviointikehikkoa. Lisäksi johtoryhmässä analysoitiin kirjaston toimintaympäristöön, avainprosesseihin ja omaisuustyyppeihin liittyviä keskeisiä riskejä, jotka kirjattiin riskitietokantaan. 

Riskianalyysissä merkittävimmiksi riskeiksi nousivat
-	henkilöstöresurssien ja osaamisen johtaminen, mukaan lukien rekrytointi ja kumppanuusosaaminen
-	riskienhallinta liittyen etenkin tavoitteenasetteluun ja päätöksentekoon, jotta tunnistetaan toisaalta   käyttämättömät mahdollisuudet, toisaalta tavoitteiden saavuttamista uhkaavat riskit
-	prosessien ja järjestelmien toimivuus ja niiden uudistamiskyky
-	informaation kulku ja päätösten viestintä
-	muuttuvan toimintakentän ja asiakastarpeiden tunnistaminen
-	tulevan rahoituksen epävarmuus 
-	tietohallinto, tietoturva ja poikkeustilanteisiin varautuminen

Näiden riskien välttämiseksi kirjastossa on ryhdytty tai ryhdytään vuoden 2007 aikana ainakin seuraaviin toimenpiteisiin:
-	toiminnan johtamisen vahvistaminen tavoitteellisuuden lisäämisen, töiden 
tuntemisen, prosessien johtamisen ja lähiesimiestoiminnan avulla sekä 
kustannustietoisuutta lisäämällä
-	johtamiskoulutuksen vahvistaminen edelleen
-	oman oppimisen vahvistaminen ja ulkopuolisen osaamisen hyödyntäminen, verkostoituminen
-	vuosisuunnittelun ja tss-prosessin parantaminen, mukaan lukien riskienhallinta
-	viestinnän lisääminen
-	toipumissuunnitelma tietojärjestelmille 
-	sisäisen laskennan tuki johtamiselle ja päätöksenteolle 

Sisäisen valvonnan arviointi- ja vahvistuslausuma

Edellä kuvattua viitekehystä käyttämällä olemme arvioineet, että sisäinen valvonta ja riskienhallinta täyttävät niille talousarvioasetuksen 69 §:ssä säädetyt tavoitteet.

LIITE 1: Braille-neuvottelukunnan toimintakertomus vuodelta 2006

Celia – Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä Braille-neuvottelukunta . Neuvottelukunnan tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/1996.  Toimikausi on neljä vuotta.

Braille-neuvottelukunta 1.5.2002-30.4.2006

Teuvo Heikkonen, puheenjohtaja, tiedonsaantijohtaja, Näkövammaisten Keskusliitto ry.

Heikki Alavesa, oik. kand., Näkövammaisten Lasten Tuki ry
Riitta Eronen, tutkija, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Marja-Leena Kartovaara, tuotantopäällikkö, Celia – Näkövammaisten kirjasto
Iiro Nummela, projektipäällikkö, Näkövammaisten Keskusliitto ry
Maria von Rutenberg, FM, Arlainstituutti
Sari Talja, alueellinen pistekirjoituksen ohjaaja, Näkövammaisten Keskusliitto ry.

Neuvottelukunnan pysyvänä asiantuntijana toimi ohjaava opettaja Riitta Kangasaho 
Jyväskylän näkövammaisten koulusta.

Braille-neuvottelukunta 1.5.2006 – 30.4.2010.

Teuvo Heikkonen, puheenjohtaja, tiedonsaantijohtaja, Näkövammaisten Keskusliitto ry.

Heikki Alavesa, oik. kand., Näkövammaisten Lasten Tuki ry
Riitta Eronen, tutkija, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Riitta Kangasaho, ohjaava opettaja, Jyväskylän näkövammaisten koulu 
Iiro Nummela, projektipäällikkö, Näkövammaisten Keskusliitto ry, 
Maria von Rutenberg, FM, Arlainstituutti  
Kirsi Ylänne, tuotantopäällikkö, Celia – Näkövammaisten kirjasto. 

Neuvottelukunta on kutsunut pysyväksi asiantuntijaksi kokouksiinsa alueellisen 
pistekirjoituksen ohjaajan Sari Taljan Näkövammaisten Keskusliitosta.

Näkövammaisten kirjasto on nimittänyt neuvottelukunnan sihteeriksi oppimateriaalisuunnittelija Liisa Hietaketo-Vienon. Sijaisena toimii oppimateriaalisuunnittelija Anneli Salo

Kokoukset
Braille-neuvottelukunta kokoontui viisi kertaa. 

Toiminta 
Pisteet 2000 -sarjaan kuuluva Uusi kansainvälinen pistenuottikirjoituksen käsikirja 
(ISBN 951-9486-02-x) valmistui ja se julkistettiin 24.5.2006 pistenuottiseminaarissa Arlainstituutissa. 

Bettye Krolickin toimittaman alkuteoksen New International Manual of Braille Music Notation suomensivat ja toimittivat pistekirjaksi Outi Jyrhämä, Oili Piippo ja Raimo Tanskanen. Liisa Hietaketo-Vieno ja Pia Pyötsiä toimittivat pistekirjasta mustapainosversion. Pia Pyötsiä toimi julkaisun taittajana. Kirjan hinta on 25 euroa. 

Jyväskylän näkövammaisten koulun opettajilta tulleen aloitteen pohjalta päätettiin perustaa työryhmä laatimaan ohjetta siitä, miten kirjoittaa matemaattista tekstiä elektronisiin kirjoihin. Ohjeiden laatimista vaikeuttavat puhesyntetisaattorien sekä pistenäyttöjen käyttö. Puhesyntetisaattorit tulkitsevat huonosti matemaattisia erikoismerkkejä sekä jättävät välimerkit lausumatta. Pistenäytöille on olemassa erilaisia tulkintataulukoita, joiden yhtenäistäminen olisi tarpeen. Työryhmä toimii Anneli Salon johdolla. Työryhmän laatiman alkuselvityksen nojalla näyttää tarpeelliselta standardoida 8-pisteisen pistekirjoituksen merkkitaulukko. Työryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2007.

Matkat
Daisy - Reading the future -konferenssi pidettiin Tukholmassa 30.-31.3.2006. Suomesta konferenssiin osallistui yli 20 henkilöä Braille-neuvottelukunta oli valinnut edustajikseen opettaja ja atk-ohjaaja Helena Palmarin Jyväskylän näkövammaisten koululta ja oppimateriaalisuunnittelija Pia Pyötsiän Arlainstituutista.  Kaikkiaan 13 maata oli lähettänyt edustajansa kokoukseen. Keskeisiä asioita Daisy-kehitystyössä tällä hetkellä ovat xml-perusformaatti, josta tuotetaan erilaisia jakeluversioita, muun muassa synteettisiä äänikirjoja sekä kirjojen verkkojakelu. 

Pohjoismainen Braille-neuvottelukuntien kokous järjestettiin Norjassa Hurdalin kuntoutuskeskuksessa Oslon pohjoispuolella 19.-20. lokakuuta 2006. Kokouksen pääteemana oli Muunnosohjelmat pistekirjoituksen tuottamisessa - Ovatko nykyiset ohjelmat kyllin hyviä?  Kokoukseen osallistuivat Näkövammaisten kirjastosta Markku Leino ja Anneli Salo, Pia Pyötsiä Arlainstituutista ja Iiro Nummela Näkövammaisten Keskusliitto ry.:stä.  Anneli Salo raportoi lyhyesti piste- ja äänikirjojen tuotannosta Suomessa ja Braille-neuvottelukunnan toiminnasta kuluneen vuoden aikana

Celia- kirjaston organisaatio ja henkilöstö 31.12.2006

1) virkavapaalla

Johtokunnan jäsenet 1.10.2002 - 30.9.2006 

Rauno Anttila, johtaja, opetusministeriö, puheenjohtaja

Pirkko Virtanen, ylitarkastaja, opetushallitus, varapuheenjohtaja

Leealaura Leskelä, suunnittelija, Kehitysvammaliitto ry. 

Teuvo Heikkonen, johtaja, Näkövammaisten keskusliitto ry. 

Timo Matsinen, FK, Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry. 

Jouni Onnela, rehtori, Arlainstituutti

Maija Saraste, kirjastotoimen apulaisjohtaja, Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto

Sinikka Sipilä, toiminnanjohtaja, Suomen kirjastoseura ry. 

Karl-Oscar Skogster, päätoimittaja, Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf.

Marketta Ryömä, kirjastonjohtaja, Celia - Näkövammaisten kirjasto 

Minna von Zansen, kirjastonhoitaja, henkilöstön edustaja, Celia - Näkövammaisten kirjasto

Johtokunnan jäsenet 1.10.2006 – 30.9.2010

Rauno Anttila, johtaja, opetusministeriö, puheenjohtaja

Pirjo Koivula, ylitarkastaja, opetushallitus, varapuheenjohtaja

Teuvo Heikkonen, tiedonsaantijohtaja , Näkövammaisten Keskusliitto ry 

Iiro Nummela, projektipäällikkö, Näkövammaisten keskusliitto ry. 

Jouni Onnela, rehtori, Arlainstituutti 

Sisko Puustinen, kirjastosihteeri, Kehitysvammaliitto ry

Maija Saraste, kirjastotoimen apulaisjohtaja, Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto

Airi Valkama, puheenjohtaja, Erilaisten oppijoiden liitto ry 

Arto Vanhanen, FM, Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf. 

Marketta Ryömä, kirjastonjohtaja, Näkövammaisten kirjasto 

Minna von Zansen, palvelupäällikkö, henkilöstön edustaja, Näkövammaisten kirjasto

Asiakkaat 2006
Kirjaston asiakkaat 				Oppikirjapalveluiden asiakkaat	
	2006				2006	
Rekisteröityneet asiakkaat,
joista laitoksia	13 401
818			Rekisteröityneet asiakkaat,
joista kouluja	1 188
210	
Uusia asiakkaita	1 669			Uusia asiakkaita	137	
Lainausoikeuttaan käyttäneet
asiakkaat	
8 377			Lainaus- ja osto-oikeuttaan
käyttäneet asiakkaat	
361	
						
Asiakkaat aineistoluokittain 1)			Asiakkaat oppiasteittain	
- analogiset äänikirjat	7 379			Aineistoa ostaneet asiakkaat	
- digitaaliset äänikirjat	5 829			- peruskoululaiset	276	
- pistekirjat ja -nuotit	328			- lukiolaiset	39	
 -e-kirjat (verkkokirjat)	378					
- lasten aineistot (ääni-, piste-,				Aineistoa lainanneet asiakkaat	
  koskettelu- ja luetaan yhdessä –kirjat)	1 555			- keskiasteen opiskelijat	8	
				- korkeakouluopiskelijat	38	
1)	Useista aineistolajeista lainanneita oli n. 6 500 asiakasta

Palveluiden käyttö aineistolajeittain 2006

Palveluiden kehittyminen 2005 – 2006 1)

Kauno- ja tietokirjallisuuden lainaus 
	Äänikirjat	Elektroniset 
kirjat 	Pistekirjat	Kaikki
yhteensä	
2006	434 133	12 982	6 114	453 229	
2005	328 793	13 123	6 311	348 227	
05/06	32 %	-1 %	-3 %	30 %	

Lainatut ja myydyt oppikirjat aineistolajeittain
	Äänikirjat	Elektroniset kirjat	Pistekirjat	Yhteensä	
	Lainaus	Myynti	Lainaus	Myynti	Lainaus	Myynti	Lainaus ja myynti	
2006	1651	1158	46	320	27	466	3 668	
2005	3078	-	52	317	30	476	3 953	
05/06	2) -46 %		-12 %	1 %	-10 %	-2 %	-7 %	

1) Yksikkönä on kirja
2) Äänikirjalainauksen lasku johtui siitä, että vuonna 2006 peruskoulun ja lukion äänikirjoja ei enää lainattu

Vertailukelpoiseksi oikaistu kauno- ja tietokirjallisuuden lainojen palvelukehitys 1997 - 2006

Palveluiden käyttö on oikaistu vertailukelpoiseksi vuoden 2004 pohjalta, jolta tilastotiedot on laskettu kummallakin tilastointitavalla.  Virhemarginaali on ± 3 %.

Johtopäätökset
Vuosina 1997 – 2004 palveluiden käyttö pysyi samana tai väheni ajoittain johtuen mm. kirjaston sulkemisesta muuton vuoksi vuonna 2004.
Vuosina 2005 - 2006 Celian digitaalisen kirjaston strategia osoitti toimivuutensa.
Tuottavuusindeksi 2006 oli 150,3 eli vuoteen 2004 verrattuna (indeksin nollavuosi) tuottavuuden 
nousu 2004 - 2006 oli 50 %, samanaikaisesti työpanosindeksin nousu oli 2%.

 Kirjahankinnat kirjakokoelmaan 2006

Kauno- ja tietokirjallisuus					
						Elektroniset-	
		Äänikirjat		Pisteaineistot 2)	kirjat	
		Uusia 		Uusia		Uusia-	
		nimekkeitä	Kopioita 1)	nimekkeitä	Kopioita	nimekkeitä	
Suomenkielinen	749		325		333	
kirjallisuus							
							
Ruotsin- ja vieras-	309					
kielinen kirjallisuus						
							
Yhteensä	2006	1 058	1 221	325	392	333	
	2005	1 078	9 363	284	337	291	
	2004	1 084	8 983	341	395	84	
	2003	1 039	8 180	274	298	81	
	2002	1 178	9 688	246	261	83	
	2001	1 242	11 244	338	374	89	
	2000	1 260	11 098	346	378	81	
	1999	1 138	9 719	210	280	83	
	1998	968	7 788	231	292	77	
	1997	1 028	7 855	247	388		
Muutos 2005/2006	-2 %		14 %	16 %	14 %	
				
1)  Digitaalisista äänikirjoista ei ole fyysisiä kopioita			
2) Sisältää pistekirjat ja -nuotit, luetaan yhdessä - ja koskettelukirjat			
							
Hankintapaikan mukaan					
(nimekettä)			Suomen-	Ruotsin- ja	Piste-	Elektroniset-	
			kieliset	vieraskieliset	aineistot	kirjat	
			äänikirjat	äänikirjat			
Ulkopuoliset äänittämöt	586	52			
Oppimateriaalipalvelun tuotanto	149	62	291	231	
Kaupalliset markkinat tai lahjoitukset	14	199	34	102	
							
Yhteensä			749	313	325	333	

Kirjakokoelma 31.12.2006 1) – kauno- ja tietokirjallisuus
	Nimekkeitä	Kappaleita	Nimekkeitä	Kappaleita	
	2006	2006	2005	2005	
Äänikirjat	33 581		27 891		
suomenkieliset					
- analogiset äänikirjat	18 411	114 276	18 306	118 447	
- digitaaliset äänikirjat	4 688	virtuaalisia	773	4 089	
ruotsin- ja vieraskieliset					
- analogiset äänikirjat	7 959	18 072	7 921	18 726	
- digitaaliset äänikirjat	2 523	virtuaalisia	891	1 540	
					
Yhdistelmäkirjat	6		3	6	
suomenkieliset	5	virtuaalisia	3	6	
ruotsinkieliset	1	virtuaalisia	0	0	
					
Pistekirjat 2)	5 367		5 536	6 222	
suomenkieliset	4 898	virtuaalisia	4 855	5 511	
ruotsin- ja vieraskieliset	469	virtuaalisia	681	711	
					
Pistenuotit	559	6 130	275	510	
suomenkieliset	403	5 612	179	304	
ruotsin- ja vieraskieliset	156	518	96	206	
					
Luetaan yhdessä -kirjat	453	612	524	611	
suomenkieliset	416	453	487	572	
ruotsin- ja vieraskieliset	37	159	37	39	
					
Koskettelukirjat	466	542	447	579	
suomenkieliset	451	503	432	563	
ruotsin- ja vieraskieliset	15	39	15	16	
					
E-kirjat (verkkokirjat)	1 202		869		
suomenkieliset	1 167	virtuaalisia	847	virtuaalisia	
ruotsin- ja vieraskieliset	35	virtuaalisia	22	virtuaalisia	
Yhteensä	41 634		35 542		
1) Kokoelmassa ovat mukana myös pistenuotit, luetaan yhdessä -kirjat ja koskettelukirjat
joiden tiedot eivät ole vertailukelpoisia aikaisempien vuosien  kanssa.
Näkövammaisten kirjastoyhdistys ry.:n tuella on tehty 104 e-kirjaa vuonna 2006.
2) Varastokirjastoon on sijoitettu 2 117 nimekettä pistekirjoja 

Kirjakokoelma 31.12.2006 – oppikirjat
	Myyntikokoelma	Lainakokoelma	
	Nimekkeitä	Nimekkeitä	
	2006	2005	2006	2005	
Äänikirjat	1 015	1 418	3 731	3 610	
- analogiset äänikirjat	500	1 125	3 295	3 313	
- digitaaliset äänikirjat	515	293	436	297	
					
Pistekirjat	1 963	1 811	342	322	
					
E-kirjat 	867	765	284	243	
Yhteensä	3 845	3 994	4 357	4 175	

Kirjakokoelman kehittyminen 1997 - 2004 1)

	Äänikirjat		Pistekirjat		Elektroniset		
					kirjat	Yhteensä	
	Nimekkeitä	Kappaleita	Nimekkeitä	Kappaleita	Nimekkeitä	Nimekkeitä	
2004	29 932	131 142	6 266	6 915	578	36 776	
2003	28 333	116 684	5 960	6 648	494	34 787	
2002	26 571	149 490	5 731	6 568	413	32 715	
2001	25 370	145 221	5 672	6 528	330	31 372	
2000	23 970	136 544	5 594	6 657	241	29 805	
1999	22 703	133 298	5 455	6 167	160	28 318	
1998	21 972	134 767	5 373	6 127	77	27 422	
1997	20 657	148 223	5 689	7 946	- 	26 346	
1) Luvuissa ovat mukana sekä kauno- ja tietokirjallisuus- että oppikirjanimekkeet
Pistekirjanimekkeet sisältävät vain pistekirjat.

Digitaalisen Daisy-kokoelman lisäykset 2005 – 2006

Kauno- ja tietokirjallisuus 		
	2006	2005	Muutos	
	Nimekkeitä	Nimekkeitä	05/06	
Digitoinnit	3 036	1 184	156 %	
				
Uudet äänitykset	1 058	961	10 %	
				
Ostot /vaihdot/ lahjat	1 200	789	52 %	
				
Yhteensä	5 294	2 934	80 %	

Oppikirjat 				
	2006	2005	Muutos	
	Nimekkeitä	Nimekkeitä	05/06	
Digitoinnit 1)	152	0		
				
Uudet äänitykset	212	291	- 27 %	
				
Ostot /vaihdot/ lahjat	-			
				
Yhteensä	364	291	25 %	

1) analogista oppikirjakokoelmaa digitoidaan vain kysynnän mukaan

Oppimateriaalipalveluiden tuotanto 2006

	Oppikirjat	Kauno- ja tieto-kirjallisuus	Koe- ja moniste-materiaalit	Yhteensä	Muutos 2005-2006	
Pistekirjat						
Uustuotanto						
- nimekkeitä 	168	2) 265	19	452	12 %	
- originaalisivuja yhteensä	76 711	110 255	246	187 212	14 %	
freelancetyönä	48 656	105 386	0	154 042	13 %	
kirjastossa	28 055	4 869	246	33 170	23 %	
						
Kohokuvia, sivuja	4 312	30	183	4 525	-3 %	
						
Kopioita						
- pistekirjoja	489	304	41	834	-6 %	
- sidoksia	5 222	1 757	279	7 258	-4 %	
						
Elektroniset kirjat						
Uustuotanto						
- nimekkeitä	150	336	6	492	10 %	
- originaalisivuja yhteensä 1)	59 199	124 615	113	183 927	14 %	
freelancetyönä	42 880	55 988		98 868	32 %	
kirjastossa	16 319	68 627	113	85 059	-1 %	
						
Kopioita						
- e-kirjakopioita	370	336	6	712	7 %	

1) Sivut vastaavat pistesivuja 					
2) Lisäksi on tehty 14 luetaan yhdessä -kirjaa, joiden sivumäärä on pieni.		
		
Äänikirjat						

Uustuotanto		Oppikirjat	Kauno- ja
tieto-kirjallisuus	Yhteensä	Muutos
2005-2006	
- nimekkeitä 1)		212	192	404	-13 %	
- perusäänityksiä, tuntia		3 078	1 998	5 076	-13 %	

1) Kaikki äänitykset on tehty digitaalisesti. 				

Kirjatuotanto 1997 – 2006 1)
Kauno- ja tietokirjallisuus
Vuosi	Äänitettyjä	Äänitettyjä	Äänitettyjä	Valmistettuja	Valm.	Valm. elektr.	Valm.	
	nimekkeitä	nimekkeitä	nimekkeitä	äänikirja-	pistekirja-	kirjoja	nimekkeitä	
	suomen-	ruotsin- ja	yhteensä	kopioita	nimekkeitä	nimekettä	yhteensä	
	kieliset	vieraskieliset						
2006	735	114	849	-	265	336	1 450	
2005	714	83	797	9 400	202	296	1 295	
2004	679	62	741	9 000	248	80	1 069	
2003	686	101	787	8 200	229	80	1 096	
2002	697	87	784	9 700	206	81	1 071	
2001	766	100	866	11 200	307	92	1 265	
2000	780	110	890	11 100	290	81	1 260	
1999	660	100	760	9 720	200	83	1 040	
1998	520	90	610	7 800	160	77	850	
1997	550	150	700	7 850	210	-	910	
-97/-06	34 %	-24 %	21 %		26 %		59 %	

Oppikirjat
Vuosi	Äänitettyjä	Valmistettuja	Valm.	Valmistettuja	Valm.	Valm. oppi-	
	nimekkeitä	äänikirja-	pistekirja-	pistekirja-	el.kirjoja	kirjanimek-	
		kopioita	nimekkeitä	sidoksia	nimekkeitä	keitä yht.	
2006	212	-	168	5 311	150	530	
2005	291	996	180	5 367	150	621	
2004	173	440	137	5 200	172	482	
2003	203	569	183	5 650	111	497	
2002	220	948	192	5 600	128	540	
2001	228	1330	172	6 300	105	505	
2000	135	790	160	6 800	83	380	
1999	240	970	160	8 800	99	500	
1998	280	870	180	9 070	62	522	
1997	310	1 000	210	9 650	49	569	
-97/-06	-32 %		-20 %	-45 %	206 %	-7 %	
1) Tilasto ei sisällä markkinoilta valmiina ostettuja tai lahjoituksina/vaihtoina saatuja ääni- ja pistekirjoja.

Kirjatuotanto 1997 - 2006