CELIA					
NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTO			13.10.2009

Hyväksytty Näkövammaisten kirjaston johtokunnan kokouksessa 13.10.2009.

Suunnitelma ei sisällä omakirjalainauksen tekijänpalkkiokustannuksia. 

TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2011 - 2014

1  Tausta						2	
1.1.  Lähtökohdat				

2   Toimintaympäristön muutokset				2			
3     Näkövammaisten kirjaston strategia			5	
3.1.  Kirjaston toiminnan tarkoitus ja toiminta-ajatus			5	
3.2.  Strategiset painopisteet 2010 – 2014			7

4  Vuoden 2011 kehys ja strategian toteuttaminen			7

5  Perussuunnitelma					8								
5.1.  Oppimateriaalipalvelut				8	
5.2.  Kirjastopalvelut					11	
5.3.  Asiantuntijapalvelut					15	
5.4.  Hallinto- ja tukitoiminta. IT 				17		
	
6  Kehittämishankkeet					19
	Digitaalisen arkistojärjestelmän uusiminen 
	Muut digitaalisen kirjaston järjestelmät 
	Verkkopalvelun ja verkkojakelun laajentaminen ja kehittäminen
	Kirjatuotannon kokonaisuudistus
	Yhteistyön tiivistäminen korkeakoulukirjastojen kanssa
	Oppikirjapalveluiden rahoittaminen opetustoimen budjetista
	Tulevaisuuden verkkopalvelut ja sisältötuotanto

7 Tuottavuus- ja taloussuunnitelma	 			23		
                                                          					
Taloussuunnitelman taulukot

1.  Määrälliset vaikuttavuustavoitteet 2010-2014 
2.  Määrärahatarve 2010-2014 
3.  Kustannus- ja tuottavuuskehitys 2006-2014

	                   

											
1.  TAUSTA

1.1.	Lähtökohdat

Näkövammaisten kirjaston strategia pohjautuu opetusministeriön strategioihin, hallitusohjelmaan, hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmaan sekä tuottavuusohjelmaan. 

Opetusministeriön toimialan strategisia avainalueita ovat olleet:

-	koulutuksellisen ja kulttuurisen tasa-arvon turvaaminen
-	henkisen kasvun ja oppimisen edistäminen
-	osallisuuden ja osallistumisen mahdollisuuksien lisääminen
-	yhteiskunnan sivistyksellisen ja taloudellisen kilpailukyvyn tukeminen
-	monipuolinen kansainvälinen vaikuttaminen
-	toimialan tuloksellisuuden parantaminen

Opetusministeriö on määritellyt Näkövammaisten kirjaston keskeisiksi painopistealueiksi  
-	digitaalisen Daisy-järjestelmän käyttöönoton 
-	digitaalisen kirjaston rakentamisen ja verkkopalveluiden kehittämisen
-	kirjatuotannon uudistamisen 
-	verkostomaisen toimintatavan vahvistamisen
-	tuottavuusohjelman toteuttamisen 
-	palveluiden käytön lisäämisen 

Uudistusten tavoitteena on varmistaa kirjaston kyvykkyys palvella kasvavaa asiakaskuntaa väestön ikääntyessä sekä kaikkia palveluun oikeutettuja.  

Toiminta- ja taloussuunnitelmakausi ulottuu vuoden 2014 loppuun.  Kirjastolle on määritelty kehykset vuosille 2011 ( 6 156 000 euroa), 2012 (6 162 000 euroa) ja 2013 (6 162 000 euroa).  

2.  TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSET

Väestön ikärakenne muuttuu ja palveluiden kysyntä kasvaa
Väestön ikääntymisestä aiheutuva heikkonäköisten henkilöiden määrän lisääntyminen lisää jatkuvasti myös saavutettavassa muodossa olevien aineistojen kysyntää.  Niinikään lukihäiriöisten henkilöiden taholta tullut kysyntä on kasvanut 2000-luvulla.  Kirjaston palveluiden käyttö on lisääntynyt 137 % aikavälillä 2005-2008. 

Missä määrin palvelujen laajentaminen onnistuu toimintakaudella 2011-2014 on riippuvaista siitä, mitkä ovat kirjaston mahdollisuudet saada uutta rahoitusta palveluiden lisäämiseen ja uusien palveluiden kehittämiseen jatkossa.

Asiakastarpeet eriytyvät.  Entä jos kirja ei enää riitä?  Uusia asiakasryhmiä äänikirjojen käyttäjiksi
Palveluiden kysynnän lisääntyessä ja asiakaskunnan laajetessa eriytyvät myös asiakkaiden palvelutarpeet iän, koulutus- ja kokemustaustan ja elämäntilanteen mukaan.   Yksi toivoo mahdollisimman helppoja palveluita, toinen haluaa toimia omatoimisesti. 

Äänikirjalle on kysyntää tulevaisuudessakin.  Erään kustantamon mukaan ”kirja voi olla vaihtoehto nykypäivän selailu- ja surffauskullttuurin uuvuttamille ihmisille.  Lisäksi eläkkeelle jäävillä suurilla ikäluokilla on aikaa lukea… Samalla itsensä kehittäminen ja aikuiskoulutus tarjoavat kirjataloille uusia mahdollisuuksia” (HS 3.8.2008).   

		

Nuoremmalle ikäluokalle pelkkä kirja ei ehkä riitä. Asiakas saattaa odottaa kirjan rinnalle erilaisia lisäarvopalveluja joko palvelutapahtumaan, kirjan sisältöön, oheismateriaaliin tai vuorovaikutteiseen kokemukseen liittyen.  Uudenlainen multimediatuote tai –palvelu, jossa yhdistyvät kirjaston, kustantamon, lehtitalon ja yleisradion tuotteet, saattaa olla se lisäarvo, jota tulevaisuuden verkkopalveluasiakas odottaa.  

Asiakkaiden päätelaitevarustus vaihtelee tulevaisuudessa.  Kun osalla asiakkaista voi olla monipuolinenkin päätelaitteisto käytettävissään erilaisine langattomine laitteineen sekä valmiudet erilaisten verkkopalveluiden käyttöön, on osalla asiakkaista kenties vain Daisy-soitin.  Lisäksi on nousemassa kasvava joukko asiakkaita, jotka haluavat sisällön useaan eri päätelaitteeseen.

Tulevaisuuden asiakas on entistä useammin myös muu kuin loppuasiakas, esim. yleinen kirjasto, korkeakoulukirjasto, koulu, kunnan oppimateriaalikeskus, hoivakoti, asiakkaan asioiden hoitaja (erityisopettaja, omaishoitaja), mikä edellyttää, että kirjaston on hallittava erilaiset asiakkuuden roolit.

Uutena haasteena ovat asiakkaat, jotka eivät halua leimautua erityisryhmään kuuluvaksi.  He eivät ota vastaan Celian palvelua, koska palvelun saaminen edellyttää asiantuntijalausuntoa, tai he haluavat, että palvelu järjestetään muiden kirjastojen kautta.  Tällaisia asiakkaita on sekä näkövammaisten että lukihäiriöisten ryhmässä.  

Kirjaston tuotteille ja palveluille on käyttöä myös niissä ryhmissä, joita kirjasto ei nykyisen lainsäädännön mukaan palvele, esim. ikäihmiset ja  maahanmuuttajat.  Opetusministeriö ottanee asian tarkasteluun päivittäessään kansallista kirjastostrategiaa vuoteen 2015.  

Tulevaisuuden  toimintaympäristö asettaakin kirjastolle haasteen rakentaa eri asiakasryhmien tarpeiden mukaiset palvelumallit yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.  Tulevaisuus haastaa kirjaston kaikessa kehittämistyössään varautumaan myös päätelaiteriippumattomiin ratkaisuihin. 

Haasteena on tunnistaa kaikki ne uudet mahdollisuudet, jotka digitaalimaailma tarjoaa sekä hallita erilaisia formaatteja ja verkostoja.   	

Tieto-, viestintä- ja julkaisutekniikan kehittyminen. Daisyn mahdollisuudet julkaisutoiminnassa (Daisy = Digital Accessible Information System)
Näkövammaisten kirjaston toimintaympäristöön vaikuttaa tieto- ja viestintätekniikan voimakas kehittyminen.  Kehittyneen digitaali-ja julkaisutekniikan avulla on mahdollista palvella tehokkaasti ja laadukkaasti kasvavaa asiakaskuntaa.  Tämä ei koske vain Celia-kirjastoa, vaan myös muita toimijoita.

Kun Daisy-tuotantotekniikka ja puhesynteesit kehittyvät riittävästi, on kaikilla julkaisijoilla  -  niin kaupallisilla kustantajilla, tutkimuslaitoksilla, yrityksillä, järjestöillä ja julkisella sektorilla mahdollisuus tuottaa riittävän edullisesti aineistoaan saavutettavaan muotoon ja saattaa sitä tarjolle.  Jos ”kuka tahansa” voi tehdä nopeasti Daisy-tuotteen perusversion, herää kysymys, onko juuri Celia-kirjaston syytä tuottaa Daisy-aineistoa ja välittää sitä tarvitsijoiden käyttöön? 

Edellä kuvattu tilanne on enemmänkin tulevaisuuden ihannetila kuin seuraavalla nelivuotiskaudella vastaan tuleva realistinen toimintaympäristön muutos.  On toivottavaa, että muut toimijat tarttuisivat Daisyn mahdollisuuksiin, sillä se edistäisi integraatiota ja helpottaisi kirjaston tuotanto- ja palvelupaineita sekä antaisi tilaa kirjaston asiantuntijatoiminnalle, vaativan erikoisaineiston tuottamiselle sekä uudenlaisten tuotteiden ja palveluiden kehittämiselle.

										
Syrjäytymisen ehkäiseminen 
Opetustoimen hallinnonalalla panostus erityisopetukseen ja syrjäytymisen ehkäisyyn lisää erityisopetuksen tukipalveluiden, kuten oppikirjapalveluiden, kysyntää.  Kysyntäpaineita on odotettavissa paitsi peruskoulutasolta, myös toisen asteen ammatillisen opiskelun suunnalta sekä opetusministeriön ESOK-hankkeen (esteetön opiskelu korkea-asteella) seurauksena myös korkea-asteelta.   Celian oppikirjapalveluiden käyttö on kasvanut 58 % aikavälillä 2005-2008. 

Lukihäiriöiset henkilöt muodostavat suuren potentiaalisen asiakaskunnan kirjaston oppikirjapalveluille, mutta myös kirjastopalveluille.

Lukihäiriöisten palveluiden kehittämisessä ajankohtaisin asia on tuotantorajoitusten purkaminen lukihäiriöisiltä.  Tuotantorajoitukset on jo purettu lukihäiriöisiltä peruskoululaisilta ja lukiolaisilta. Sen sijaan toisen asteen ammatillisesta opiskelusta ja korkeakoulutasolta tuotantorajoituksia ei vielä ole purettu.   

Kirjasto haluaa korostaa, että koulutuksen tukipalveluihin kuuluvilla oppimateriaalipalveluilla on merkittävä rooli  erityisryhmien koulutuksen onnistumisessa.  Erityisryhmien oppimateriaalipalveluille on huomattavasti enemmän tarvetta kuin kirjasto tässä toiminta- ja taloussuunnitelmassa on resurssoinut.  Suomessa julkaistaan vuosittain 2 500 uutta oppikirjaa (ks. Suomen kustannusyhdistyksen vuositilasto).  Celia-kirjasto tuottaa vuosittain n. 600 oppikirjanimekettä saavutettavaan muotoon, joten Celian oppikirjapalveluiden lisäresurssoin tarve on merkittävä. 

Tuotantorajoitusten purkaminen ei voi tapahtua kauno- ja tietokirjallisuuspalveluiden kustannuksella, minkä vuoksi kirjasto pitää strategiassaan tärkeänä ohjata opetusministeriön koulutus- ja tiedepuolen rahoitusta kirjaston oppikirjapalvelujen laajentamiseen.  

Valtionhallinnon tuottavuushankkeet ja talous
Kirjaston toimintaympäristöön vaikuttavat myös valtionhallinnon tuottavuustavoitteet.  
Kirjasto pystyy toteuttamaan tuottavuusohjelmassa sille osoitetut säästöt (15 henkilötyövuoden vähennys), mutta ei kykene sille osoitetuilla kehyksillä saavuttamaan tässä toiminta- ja taloussuunnitelmassa mainittuja kaikkia tavoitteita (ks. luku 4).  Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisärahoitusta.  

Kirjaston lainaus on lähes kolminkertaistunut vuodesta 2005 ja tuottavuushankkeesta (Daisy-omakirjalainauksen käyttöönotto) syntyneet postimaksusäästöt ovat ohjautuneet kasvavan palvelun kuluihin.  

Tekijänoikeuslaki tuo uusia kustannuksia
Vuonna 2006 voimaan tullut uusi tekijänoikeuslaki jättää korvauksen piiriin sellaiset äänikirjat, jotka jäävät kirjaston asiakkaille pysyvästi.  Näin ollen kirjaston tuottamien DAISY-äänikirjojen jakelu cd-levyillä tai välittäminen verkon kautta lukemisesteisille oikeuttavat korvaukseen, jos kirja jää asiakkaalle pysyvästi.  

Tekijänoikeusneuvosto on vuonna 2007 antamassaan lausunnossa todennut, että kirjaston nykyinen omakirjalainaus on korvaukseen oikeuttavaa toimintaa, vaikka asiakas kirjaston käyttösääntöjen mukaan hävittää saamansa äänikirjan.   Näin ollen omakirjalainauksesta aiheutuu uusia kustannuksia, joita kirjaston rahoituspohjassa ei aiemmin  ole tarvinnut ottaa huomioon.

				

Ns. kaupallisten äänikirjojen  -  tai esim. Yleisradion kuunnelmien tai muun vastaavan materiaalin  -  digitointi tai saattaminen Daisy-formaattiin ja omakirjalainauksen piiriin ei myöskään ole mahdollista ilman sopimusta.  Näitä neuvotteluja kirjasto on käynnistänyt, mutta neuvotteluista huolimatta sopimuksia ei ole syntynyt.    
					
Tilanne aiheuttaa sen, että Näkövammaisten kirjaston on vaikea toimia ”täyden palvelun talona”, jonka digitaalinen kokoelma kattaisi myös markkinoilta saatavan äänikirja- tai vastaavan materiaalin.   Tällöin ainoana keinona on nähdä kirjaston digitaalinen kokoelma täydentävänä palveluna muualta  -  esim. kirjastoista  -  saataville palveluille.  

Henkilöstövoimavarat vähenevät
Toiminnan kehittämisen aiheuttama jatkuva muutos sekä palveluiden kysynnän kasvu aiheuttavat  muutos- ja osaamispaineita henkilöstölle ja johtamiselle samaan aikaan, kun henkilöstövoimavarat ovat rajalliset ja henkilöstö ikääntyy.		
	
Haasteena on hallita muutosta, edistää muutoksessa jaksamista ja osaamista, onnistua uusien työntekijöiden rekrytoinnissa työmarkkinoilta sekä onnistua luomaan kumppanuuksiin perustuva ja ulkopuolisia voimavaroja hyödyntävä toimintatapa.    

3. NÄKÖVAMMAISTEN KIRJASTON STRATEGIA

Toiminta-ajatus 
Näkövammaisten kirjaston toiminta-ajatuksena on antaa näkövammaisille ja muille lukemisesteisille  mahdollisuus tiedonsaantiin, opiskeluun, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen ja virkistykseen.  Tavoitteeseen päästään tuottamalla ja tarjoamalla käyttöön asiakaslähtöistä erityisaineistoa ja asiantuntijapalveluja.

Kirjaston asiakaskunta koostuu sokeista, heikkonäköisistä, kuurosokeista, lukihäiriöisistä, kehitysvammaisista, afaatikoista, lihastautia sairastavista ja muista henkilöistä, jotka vamman tai sairauden vuoksi eivät voi lukea tavallisia kirjoja.  Näkövammaisia arvioidaan olevan Suomessa 80 000 ja muihin vammaisryhmiin kuuluvia vähintään sama määrä.  Kirjastolla on tällä hetkellä 15 000 asiakasta.   Erityisaineistoja tarvitsevaa asiakaskuntaa arvioidaan olevan 40 000.

       Visio
Celia on johtava palvelukeskus, joka tarjoaa saavutettavia tuotteita ja palveluja näkövammaisille ja lukemisesteisille henkilöille tavoitteena kansalaisten tasa-arvo kirjallisuuden ja tiedon saannissa. 

Tavoitteena on parantaa palveluiden saatavuutta, laatua ja tehokkuutta digitaalisen kirjaston keinoin ja yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Digitaalinen kirjasto käsittää digitaaliset tuotteet, monikanavaisen palvelumallin ja uudet jakelukanavat, kuten verkkopalvelut.

       Arvot
Kirjasto toteuttaa toiminnassaan opetusministeriön hallinnonalan yhteisiä arvoja, joita ovat tasa-arvo, sivistys, luovuus ja hyvinvointi. 

Kirjaston omat arvot ohjaavat kirjaston työntekijöiden toimintatapoja ja menettelytapoja sekä suhtautumista asiakkaisiin , sidosryhmiin, työtovereihin ja omaan työhön.  Kirjaston arvot ovat 

asiakaslähtöisyys
- arvostamme asiakkaitamme
- otamme palveluissamme ja niiden kehittämisessä huomioon asiakkaidemme tarpeet 
- palvelemme asiakkaitamme luotettavasti ja tehokkaasti
				
toimiva työyhteisö 
- otamme vastuun omasta työstämme ja arvostamme toisiamme ja toistemme työtehtäviä
- teemme yhteistyötä toistemme kanssa toimien innostavasti, kannustavasti, avoimesti ja joustavasti
- toimimme tuloksellisesti käyttäen voimavarat parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi

asiantuntevuus
- teemme työmme ammattitaitoisesti ja asiantuntevasti

- haluamme oppia uutta, seurata aikaamme ja kehittyä työssämme ja toiminnassamme.  Olemme aktiivisessa vuorovaikutuksessa sidosryhmiemme kanssa. 

Keskeiset tehtävät

Näkövammaisten kirjaston tehtävät on määritelty kirjastosta annetussa laissa 638/1996.  Sen mukaan kirjasto

- tuottaa ja lainaa piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa
- tuottaa  oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- myy tuottamaansa aineistoa yksityisille, kirjastoille ja muille laitoksille
- opastaa asiakkaitaan kirjaston käytössä ja tiedonhaussa sekä
- toimii alansa asiantuntijalaitoksena.

Näkövammaisten kirjaston yhteydessä toimii Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan 
tehtävistä on säädetty Näkövammaisten kirjaston asetuksessa 639/1996.

Näkövammaisten kirjaston suoritteiden maksullisuudesta on opetusministeriö antanut maksuperustepäätöksen, joka nykyisessä muodossaan voimassa 31.12.2010.

Tekijänoikeuslaki ohjaa kirjaston ääni-, piste- ja muuta kirjatuotantoa ja –jakelua.

Kirjaston toimintamalli

Kirjasto on valtakunnallinen ja palvelee koko maata.  Kirjastolla ei ole omaa alueorganisaatiota. 

Kirjasto toimii myös ääni- ja pistekirjojen valtakunnallisena keskuskirjastona, jonka digitaalisesta kokoelmasta muut kirjastot voivat lainata kirjoja lukemisesteisille asiakkailleen. 

Kirjasto toimii oppimateriaalikeskuksena, josta koulut, oppilaitokset ja opiskelijat voivat tilata saavutettavaa aineistoa koulunkäyntiä ja opiskelua varten. 

Kirjaston toimintamalli perustuu yhteistyöhön muiden kirjastojen ja yhteistyökumppaneiden kanssa.

Kirjatuotannosta runsas puolet (n. 55-60 %) teetetään alihankintana ulkopuolisissa äänittämöissä tai freelance-työntekijöillä, loput kirjat tuotetaan kirjaston omassa tuotantoyksikössä.    

Kauno- ja tietokirjallisuuden lainauksesta valtaosa  -  n. 95 %  -   hoidetaan tällä hetkellä suoraan Celia-kirjastosta loppuasiakkaalle.   Lukemisesteiset henkilöt voivat lainata Celia-kirjaston äänikirjoja myös yleisistä kirjastoista.   Celian palveluiden käyttö yleisistä kirjastoista on lisääntynyt viime vuosina, mutta käytön kasvu on taittunut vuonna 2007 Daisy-äänikirjajärjestelmän käyttöönoton vuoksi.

Asiakastarpeita vastaavien tuotteiden ja palveluluratkaisujen kehittäminen ja järjestäminen on kirjaston ydinosaamisaluetta.  Tässä työssä kirjasto seuraa tiiviisti kansainvälistä kehitystä mm. kansainvälisen Daisy-konsortion kautta.  Tietojärjestelmien kehittämisessä IT-palvelutoimittajat ovat kirjastolle tärkeä kumppani. 

3.2.  Strategiset painopisteet toimintakaudella 2011 - 2014

Toimintakauden 2011 -2014  tavoitteet pohjautuvat digitaalisen kirjaston kivijalalle, jonka Näkövammaisten kirjasto on rakentanut vuosien 2004-2007 aikana. Kivijalka mahdollistaa uusien tuotteiden kehittämisen, palveluiden laajentamisen sekä uusimuotoiset verkkopalvelut. 

Strategiset painopisteet vuoden 2014 loppuun mennessä ovat: 

Kirjastopalvelut
Päätavoite: Lisätään palveluiden käyttöä edelleen, mikä parantaa ikääntyvän väestön ja lukihäiriöisten palveluiden saantia.  Tavoitteena on saavuttaa kaikki äänikirjapalveluihin oikeutetut henkilöt ja saada heistä 25  000 palveluiden käyttäjiksi yhteistyössä yleisten kirjastojen kanssa.  Verkkopalveluhanke on saatettu loppuun ja verkkolainojen määrä on noin kolmannes kokonaislainauksesta.

Oppimateriaalipalvelut
Päätavoite: Luodaan palvelumalli, jossa näkövammaisten ja lukemisvaikeuksisten ryhmille tarjotaan oppimateriaaleja samoin periaattein (ns. tuotantorajoitusten purku).  Uudistetaan kirjatuotanto.  Lisätään oppikirjapalveluiden käyttöä 50 % nykyisestä.   

Varmistetaan asiakaslähtöiset tuotteet ja palvelut:
-	Daisy-tuoteperheen laajentaminen
-	Palvelut verkkoon  ml. muiden tuottajien saavutettavia tuotteita
-	Tuotantorajoitusten purkaminen lukihäiriöisiltä ja heidän erityistarpeidensa selvittäminen
-	Luodaan perustaa tulevaisuuden verkkopalveluille ja sisältötuotannolle (ks. luku kehittämishankkeet: Celia muuttuvassa mediamaisemassa)

Vahvistetaan IT-toimintaa ja asiantuntijatoimintaa sekä palvelujen markkinointia.

Vahvistetaan verkostoitunutta toimintatapaa  niin asiakashankinnassa, palveluissa kuin kirjatuotannossa ja –hankinnassakin, tärkeänä verkostokumppanina kirjastot koti- ja ulkomailla, kustantamot, äänittämöt, IT-yritykset  ja muut yhteistyökumppanit.

Varmistetaan toiminnallinen tehokkuus (prosessit ja läpimenoajat) ja tuottavuus, kehitetään edelleen ammattitaitoista johtamista ja kannustavaa esimiestyötä sekä vahvistetaan osaamispääomaa. 

Ratkaistaan valtion tuottavuusohjelman henkilöstövähennykset. 

Edellä mainittuja tavoitteita on käsitelty tarkemmin luvuissa 5 ja 6. 

4. VUODEN 2011 KEHYS JA STRATEGIAN TOTEUTTAMINEN

Kirjaston kehykseksi vuodelle 2011 on määritelty 6 156 000 euroa.    Tällä kehyksellä kirjasto ei pysty toteuttamaan strategiassa esitettyjä tavoitteita.

Jos kirjaston on tultava toimeen mainitulla kehyksellä, alenee kirjatuotanto vähintään 20 % nykyisestä.  Tämän lisäksi palveluiden käyttöä (lainausta) on leikattava vähintään 10 % ja uusien asiakkaiden määrää on rajoitettava.  Tuotantorajoituksia ei pystytä  poistamaan nykyistä enempää.   Kehittämistoiminta vaarantuu.   Koska verkkopalveluhanketta ei ole viisasta pysäyttää, joudutaan hankkeen vaatimat it- ym. kustannukset ottamaan kirjatuotannosta, minkä seuraksena kirjatuotanto supistuu entisestään. Tämä taas vaarantaa palvelun laadun.   

Kirjaston kehys vuodelle 2011 on samaa suuruusluokkaa kuin kirjaston budjetti vuonna 2005.  Kirjaston palveluiden käyttö on kuitenkin lähes kolminkertaistunut vuodesta 2005.  Tuottavuushankkeesta (Daisy-omakirjalainauksen käyttöönotto) syntyneet postimaksusäästöt ovat ohjautuneet kasvavan palvelun kuluihin.  Merkittäviä säästöjä ei enää ole löydettävissä. 

5.  PERUSSUUNNITELMA

Näkövammaisten kirjastosta annetun lain mukaan kirjastolla on kaksi keskeistä tulosaluetta:

- tuottaa oppi- ja kurssiaineistoa kaikille koulutusasteille
- tuottaa ja lainata piste-, ääni-, elektronista ja muuta erikoisvalmisteista kirjastoaineistoa

Tämän mukaisesti kirjasto esittelee perussuunnitelmansa jaoteltuna oppikirjapalveluihin ja kirjastopalveluihin (kauno- ja tietokirjallisuuspalvelut).  Molemmissa luvuissa käsitellään sekä kirjatuotantoa että varsinaista palvelua.   Jaottelu tukee myös kirjaston toimintojen organisointia.  Kirjaston oppikirjapalveluiden asiakkailla on erilaiset tarpeet kuin kauno- ja tietokirjallisuuden asiakkailla, minkä vuoksi näiden toimintojen kehittämistarpeet ovat jossakin määrin erilaiset.   

Yhteistä edellä mainituille toiminnoille on mm. yhteisen infrastruktuurin ja tukipalveluiden hyödyntäminen (esim. digitaalinen arkistojärjestelmä), yhteisen tuotantoteknologian ja tuotantokapasiteetin joustava käyttö ja Daisy-tuoteperheeseen perustuva tuotanto ja kehitystyö.  

Edellä mainittujen tulosalueiden lisäksi kirjaston tehtävänä on toimia alansa asiantuntijalaitoksena.  Tämä osuus, samoin kuin tukipalvelut, on käsitelty omissa luvuissaan. 

		
5.1.  Oppimateriaalipalvelut

Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalveluiden tavoitteena on, että näkövammaiset ja lukemisesteiset koululaiset ja opiskelijat saavat tarvitsemansa oppimateriaalin.  

Nykytilanne
Näkövammaiset käyvät koulua ja opiskelevat pääsääntöisesti tavallisissa oppilaitoksissa ja käyttävät samoja oppikirjoja, jotka oppilaitos on näkevien käyttöön valinnut.  Näkövammaisten kirjasto valmistaa näkövammaiselle soveltuvan version (äänikirjan, pistekirjan, elektronisen kirjan) näistä kirjoista.  Valmistus tapahtuu tilauksesta.  Syksystä 2009 alkaen myös lukihäiriöisten peruskoululaisten ja lukiolaisten käyttöön on tuotettu tilauksesta uusia kirjoja.  

Kaikki peruskoulun ja toisen asteen oppikirjat ovat maksullisia. Maksullisuus perustuu opetusministeriön antamaan maksuperustepäätökseen. Verkkokauppa toimii osoitteessa www.oppari.fi.  Korkea-asteen kurssikirjat ovat maksuttomia (lainausperiaate). 

Peruskoulutason ja toisen asteen oppikirjapalvelun kirjasto hoitaa yhteistyössä Compaid Oy:n kanssa niin että koulujen ja muiden asiakkaiden jättämät oppikirjatilaukset välitetään Oppari-verkkokaupan kautta kirjastoon, joka tuottaa kirjan ja lähettää sen tilaajalle.  Korkeakoulujen oppikirjat ovat tilattavissa  Celianet-verkkopalvelun kautta. 
						 
Kirjasto tuottaa vuosittain noin 600 uutta oppikirjanimekettä.  Vuonna 2008 valmistettiin 622 uutta nimekettä.  Oppikirjatoimituksia oli 6 250 sisältäen maksulliset ja maksuttomat toimitukset.

Oppikirjapalveluja käyttäneitä asiakkaita  -  joko oppilaitoksia tai henkilöasiakkaita  -  oli vuonna 2008 839.  Koulut voivat kierrättää samoja kirjoja useammalla koululaisella.  Tämän vuoksi asiakasmäärä  ei kerro kaikkien kirjoja käyttävien koululaisten kokonaismäärää.   Koska ostajina ovat useimmiten koulut, asiakasmäärä ei  välttämättä lisäänny merkittävästi, vaikka oppikirjatoimitusten määrä lisääntyisi.  Potentiaalisen tarvitsijoiden määrän arvioidaan olevan n. 5 000 – 10 000 henkilöä.

Oppikirjapalvelun taso peruskouluihin ja lukiolaisille on hyvä.  Kirjasto valmistaa monia saman oppiaineen kirjasarjoja ja erilaisia versioita samoista kirjoista (pistekirja, elektroninen kirja, äänikirja).  Näkövammaiset ja lukihäiriöiset ovat samanlaisessa asemassa palvelua tilatessaan.  Palveluviiveitä voi esiintyä varsinkin vaativien kirjojen (esim. matematiikka) tuottamisessa

Oppikirjapalvelu toisen asteen ammatilliseen opetukseen on kohtalaisen hyvä. Kirjasto tuottaa säännöllisesti  erän eniten kysyttyjä toisen asteen ammatillisessa opiskelussa käytettäviä kirjoja.  Tämän lisäksi näkövammaisten opiskelijoiden käyttöön tuotetaan tilatut kirjat. 

Oppikirjapalvelu korkeakouluasteelle on kohtalainen. 
Kirjasto tuottaa näkövammaisten korkeakouluopiskelijoiden tutkintovaatimuksissa olevat tenttikirjat ja pisteytettävät tai e-muotoiset koetekstit sekä jonkin verran muuta opiskelussa tarvittavaa materiaalia. Sen sijaan lukihäiriöisille korkeakouluopiskelijoille kirjasto ei tuota ollenkaan uusia kirjoja, vaan ainoastaan lainaa kokoelmassa ennestään olevia kirjoja.  Erityistä kysyntää lukihäiriöisten korkeakouluopiskelijoiden suunnalta ei ole aikaisemmin ilmennyt, mutta viimeaikaiset yhteydenotot kirjastoon osoittavat, että kysyntä on lisääntymässä. 

Kirjatuotanto jakautui tuotetyypeittäin seuraavasti 2008:
			Tuotettuja     Toimituksia
			uusia	 asiakkaille, kirjaa
			nimekkeitä	 (myydyt + lainatut)
- äänitetyt kirjat (Daisy)   		247              
- pistekirjat                      		164              
- elektroniset kirjat          		177
- yhdistelmäkirjat                                       34         
- yhteensä                      		622	  6 250

Kirjasto tuotti 622 uutta nimekettä vuoden aikana.  Kaupalliset kustantajat tuottivat vuonna 2005 
2 500 uutta oppikirjanimekettä (uudet painokset mukaan luettuna).  Kirjasto tuottaa siten vuosittain arviolta neljänneksen Suomesssa julkaistavista oppikirjoista.  Luvut eivät kuitenkaan ole vertailukelpoiset, sillä Celian tuotantoluku sisältää myös muuta kuin uutuuksia.   

Oppikirjapalveluiden kustannukset vuonna 2008 olivat 1 859 933 euroa, vuonna 2007  1 194 628 euroa.   Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista.  

Maksullisen oppikirjapalvelun tulokertymä vuonna 2008 oli 115 523 euroa. 

Oppikirjapalvelut tuottaa kirjoja myös kirjastopalvelut-linjan tarpeisiin.  Vuonna 2008 tällaisia kirjoja tuotettiin n. 793 nimekettä.  Näiden kirjojen tuotantokustannukset sisältyvät kirjastopalvelut-linjan kustannuksiin. 

Tavoitteet oppimateriaalipalveluille 2014

Päätavoite: Luodaan palvelumalli, jossa näkövammaisten ja lukemisvaikeuksisten ryhmille tarjotaan oppimateriaaleja samoin periaattein (ns. tuotantorajoitusten purku).  Saatetaan loppuun kirjatuotannon uudistus.  Lisätään oppikirjapalveluiden käyttöä 50 % nykyisestä.    

- palveluiden käyttö kasvaa: oppikirjatoimitusten määrä lisääntyy 50 % nykyisestä ja on lähes 10 000 vuonna 2014

- asiakasmäärän arvioidaan kasvavan 2100:een, mikä vastaa noin puolta oppilaitoksista 

- yhteistyö korkeakoulukirjastojen kanssa on saanut vakiintuneen muodon 

- saatetaan loppuun kirjatuotannon kokonaisuudistus, joka sisältää Daisy-tuoteperheen laajentamisen,  kohokuvatuotannon uudistamisen sekä tuotannon tehostamisen koneäänisten kirjojen tuotannolla (ks. luku 6, kehittämishankkeet) 

- puretaan tuotantorajoitukset lukihäiriöisiltä opiskelijoilta ja tuotetaan heidän tarpeisiinsa uusia kirjoja samoin periaattein kuin näkövammaisille asiakkaille.

- oppikirjapalveluiden rahoitus jatkossa  järjestetään opetustoimen budjetista.  Tätä varten  -  ja vuosina 2008 – 2010 saatujen kokemusten pohjalta  -  laaditaan suunnitelma kokonaisuudistukseksi ja sen rahoittamiseksi.  Osana suunnitelmaa selvitetään lukihäiriöisten erityistarpeita oppikirjoille ja niiden toteuttamismahdollisuuksia Daisy-tuoteperheessä Daisy-standardin kehittyessä  

Tavoitteet oppikirjatuotannon lisäämiselle 2011 – 2014

Oppikirjoja tuotetaan vuosittain vähintään 600 nimekettä.

Tämän lisäksi toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää ratkaisun, jonka mukaan kirjasto purkaa tuotantorajoitukset lukihäiriöisiltä oppikirjapalveluiden asiakkailta.  Oppikirjoja tuotetaan samoin periaattein sekä näkövammaisten että lukihäiriöisten tarpeisiin.  Suunnitelmaa on alettu toteuttaa jo vuonna 2009 peruskoulun ja lukion oppikirjojen osalta. 

Tässä vaiheessa kirjasto ei pysty arvioimaan, kuinka suurta tuotanto vuosittain tulee olemaan. Siirtomäärärahaa tähän tarkoitukseen ei  tts-kaudella ole enää käytettävissä, joten toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää alustavasti 400 000 euron budjetin tuotantorajoitusten purkamiseen.  Tts-kaudella laaditaan tarkempi suunnitelma palvelun rahoittamiseksi opetustoimen budjetista.  

Tuotantorajoitusten purkaminen edellyttää alihankintatuotannon lisäämistä ja kustantajayhteistyön vahvistamista sekä kirjatuotantoprosessien edelleentehostamista.  Lisäksi palvelupuolella (ks. seuraava luku) tarvitaan lisähenkilöstöä. 

Koneäänisillä kirjoilla (text to speech) pyritään lisäämään oppikirjatuotannon kokonaismäärää ja samalla hillitsemaan kustannuksia.  Missä määrin puhesynteesikirjojen tuotanto voi lisääntyä, on riippuvaista prosessien sujuvuudesta, siitä kuinka paljon nykyisiä äänikirjoja voidaan korvata puhesynteesikirjoilla sekä siitä, kuinka paljon käsin tehtävää toimitustyötä (esim. kuvaselostuksia) on syytä puhesynteesikirjoissa säilyttää. 

Koneäänellä tuotetaan ensi vaiheessa korkeakouluasteen, lukion ja toisen asteen äänikirjoja.
Peruskoulutason kirjojen tuottamista koneäänellä vältetään ainakin toistaiseksi.  Pistekirjoja tuotetaan edelleen unohtamatta pistekirjoitusta opiskelevia aikuisiällä sokeutuneita ja kuurosokeita, joille on oltava saatavissa oppimateriaaleja pistekirjoituksella. 

Tavoitteet palveluiden käytön kasvulle 2011 - 2014

Vuoden 2014 loppuun mennessä oppikirjatoimitusten määrä (myydyt ja lainatut kirjat) lisääntyy noin puolella nykyisestä ja on lähes 10 000 kirjaa.  Näistä myytyjen kirjojen osuus on 6 500 kirjaa.  Luvut  tarkentuvat, kun kokemuksia myyntikampanjoista ja tuotantorajoitusten purkamisesta saadaan enemmän.  

Tavoitteen saavuttaminen edellyttää markkinoinnin vahvistamista ja tehokasta kirjatilausten käsittelyprosessia.  Viimeksi mainittu on toteutettu osittain Oppari-verkkokaupan avulla, mutta käsittelyprosessien keventämiseen etsitään edelleen uusia ratkaisuja.  Siitä huolimatta kirjasto arvioi tarvitsevansa yhden uuden asiakaspalveluhenkilön (40 000 euroa/ ostopalvelu) lähinnä markkinointi- ja neuvontatyöhön. Palkkauskulut pystyttäneen peittämään maksullisesta palvelusta saatavilla tuloilla.  

Yhteistyöllä korkeakoulukirjastojen kanssa selkiytetään työnjakoa ja sujuvoitetaan prosesseja korkeakouluopiskelijoiden kirjatilausten käsittelysssä (ks luku 6, kehittämishankeet).

5.2. Kirjastopalvelut 		

Kirjastopalveluiden tavoitteena on vastata näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden  ja tiedon tarpeeseen.

Nykytilanne
Näkövammaisten kirjasto toimii valtakunnallisena kirjastona palvellen eri puolella Suomea asuvia asiakkaita. Suurin osa asiakkaista on henkilöasiakkaita, mutta kirjastolla on myös laitosasiakkaita, kuten yleisiä kirjastoja, päiväkoteja, vanhain- ja hoivakoteja.   Lainauspalvelut ovat maksuttomia.

Asiakkaita oli vuonna 2008 15 382, joista lainausoikeuttaan käyttäneitä 11 829.   Asiakkaiden määrä on lisääntynyt tasaisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana.

Henkilöasiakkaiden keski-ikä on 62 vuotta.  Lainaajien ikäjakauma on seuraava:
0-29 -vuotiaita 12 %, 30-59 -vuotiaita 27 % ja yli 60-vuotiaita 61 %.

Kirjastopalveluista merkittävin on lainauspalvelu.  Äänikirjalainausta on vuodesta 2006 hoidettu omakirjalainausperiaatteella, jolloin asiakkaalle on poltettu ja lähetetty oma lainakappale, jonka hän hävittää käytön jälkeen.  Pistekirjalainaus on toiminut omakirjalainausperiaatteella vuoden 2008 alusta.

Lainaus- ja verkkopalvelun tarjoamisen edellytyksenä on kirjakokoelma, johon kirjasto tuottaa vuosittain n 1 500 uutta äänikirjaa, pistekirjaa tai elektronista kirjaa.  Määrä vastaa n. 15 % Suomessa vuosittain julkaistavasta kirjallisuudesta (oppikirjat mukaan luettuna n. 20 %).  Lisäksi kirjasto hankkii ulkomailta, lähinnä vaihtoina,  noin 200 kirjaa.  Kirjakokoelmassa oli vuoden 2008 lopussa noin 31 600 kirjaa, joista 22 700 Daisy-äänikirjaa.  Suurin osa analogisista äänikirjoista digitoitu ja  ne ovat asiakkaiden käytössä Daisy-äänikirjoina.

Kirjastosta lainattiin vuonna 2008 825 800 kirjaa (ennuste vuodelle 2009 930 000). Valtaosa lainoista oli äänikirjoja.

Kirjakokoelmaa ja lainauspalvelua on hoidettu PallasPro-kirjastojärjestelmän avulla vuodesta 2003.  Kirjaston kirjatietokanta, jossa on kaikkien aineistolajien tiedot, on ollut vapaasti käytettävissä Celianet-verkkopalvelun kautta vuodesta 2004 lähtien.  Rekisteröityneet asiakkaat ovat voineet käyttää itsenäisesti kirjastopalveluita, mm. lainata kirjoja.  Celianetin käyttäjiä oli vuoden 2008 lopussa 2 900  ja Celianetin kautta lainattujen kirjojen osuus kaikista lainoista oli 7,3  %.

Omakirjalainauksen käyttöönoton yhteydessä vuonna 2006 uudistettiin myös kirjaston palvelurakennetta, jolloin asiakkaiden käyttöön otettiin tuotteistetut palvelut, joista tärkeimpinä kuukausipalvelut eli kirjakerhot, profiilipalvelut, kirjahelmet ja teemat.  Miltei kaikki Daisy-äänikirjalainaajat käyttivät vuonna 2008 uusia palveluita, osuus lainoista oli 67,6 %. Pieni osa asiakkaista käyttää henkilökohtaista palvelua, jolloin kirjaston henkilökunta usein valitsee lähetettävät kirjat asiakkaille.  Myös puhelinpalvelu on vähentynyt jonkin verran.

Kirjaston asiakkaista arviolta lähes 20 %:lla on tietokone.   

Äänikirjojen verkkojakelun pilotointi aloitettiin kesällä 2008 ja tällä hetkellä äänikirjojen verkkalainauksessa on mukana n. 300 asiakasta. Verkkolainojen määräksi vuonna 2009 arvioidaan  noin  8000  kirjaa.  

Kirjastopalvelujen kokonaiskustannukset olivat vuonna 2008  5 612 679 euroa, vuonna 2007 4 524 198 euroa (sisältää osuuden hallinto- ja atk-palveluiden kustannuksista, kauno- ja tietokirjallisuuden tuotantokustannukset, digitoinnin kustannukset sekä postimaksut).

Tavoitteet kirjastopalveluille vuoden 2014 loppuun mennessä

Päätavoite: Lisätään palveluiden käyttöä edelleen, mikä parantaa ikääntyvän väestön ja lukihäiriöisten palveluiden saantia.  Tavoitteena on saavuttaa kaikki äänikirjapalveluihin oikeutetut henkilöt ja saada heistä 25 000 palveluiden käyttäjiksi yhteistyössä yleisten kirjastojen kanssa.  Verkkopalveluhanke on saatettu päätökseen ja verkkolainojen osuus on noin kolmannes kokonaislainoista.

- Palveluiden käyttö kasvaa: lainoja annetaan 1 250 000 kappaletta vuonna 2014 eli lainaus kaksinkertaistuu vuoden 2007 tasosta.  Verkkolainojen määrä on 400 000

- Uusia asiakkaita rekisteröidään 3000 vuosittain. Aktiivisten asiakkaiden määrä on 25 000 

- Yhteistyötä yleisten kirjastojen kanssa jatketaan, mutta lainaus- tai asiakastavoitteita ei aseteta

- Itsenäiskäyttöä ja kuukausipalveluita vahvistetaan palvelumallissa niin että 90 % lainoista tulee näistä.  Puhelinpalvelun arvioidaan pysyvän ennallaan (vuonna 2007 20 000 puhelua)

- Verkkopalveluhanke saatetaan päätökseen (ks. luku 6 Kehittämishankkeet)

- Vakiintunut lastenkirjastotoiminta ylläpidetään  Kehitetään myös lasten- ja nuorten verkkopalveluita

- Pistekirjojen omakirjalainauksen määrän ennustetaan pysyvän vuoden 2007 tasolla 

- Tuotetaan noin 1 500 nimekettä kauno- ja tietokirjallisuutta saavutettaviin muotoihin sekä pyritään lisäämään kirjatuotantoa kokonaiskustannusten lisääntymättä

- Varmistetaan äänikirjatuotannon laatutaso.  Luonnollisella äänellä tuotettujen äänikirjojen määrä ei kasva tai laskee.  

Tavoitteet palveluiden käytön kasvulle vuoden 2014 loppuun
Digitaalisen kirjaston rakentamisen keskeisenä tavoitteena on lisätä kirjaston palveluiden ja kirjaston tuottamien kirjojen käyttöä digitaalisten palveluiden ja monikanavaisen mallin avulla.  Daisy-omakirjalainauksen käyttöönoton ansiosta kirjaston lainaus on lähes kolminkertaistunut 2005-2008 ja asiakasmäärä lisääntynyt 41 %

Kirjastolla on runsaasti potentiaalista asiakaskuntaa, jota ei vielä ole tavoitettu.  Tavoitteena on 27 000 asiakasta vuonna 2014.  Ruotsissa lukemisesteisiä varten tuotettuja äänikirjoja lainataan yleisten kirjastojen kautta noin kaksi miljoonaa kertaa vuosittain.  Suhteutettuna Suomeen tulisi Suomen lainaustason olla vähintään miljoona kirjaa, mikä toteutuu 2010.  Tanskan näkövammaisten kirjasto arvioi tilastolukujensa valossa, että sillä on vuoteen 2012 mennessä 28 000 asiakasta ja kaksi miljoonaa palvelutoimitusta. 

				

Lainauksen kasvu edellyttää uusia asiakkuuksia ja tavoitteena on, että uusia asiakkaita rekisteröidään vuosittain 3 000. Lainausmäärä/asiakas laskee todennäköisesti hieman.

Lainoista valtaosa on äänikirjalainoja joko cd-levyinä tai verkkojakelun kautta.  Äänikirjojen verkkojakelun laajuudeksi arvioidaan kolmannes eli 400 000 lainaa vuonna 2014 edellyttäen, että erilaisia verkkokuuntelulaitteita ja –ohjelmia on saatavilla Daisy-kuuntelulaitepalvelun kautta tai muulla tavoin.

Tavoitteen saavuttaminen edellyttää
- panostamista asiakashankintaan uusien asiakkaiden saavuttamiseksi sekä palveluiden markkinointia
- tiivistä yhteistyötä yleisten kirjastojen, terveydenhuollon, vammais/potilasjärjestöjen ja koulujen kanssa asiakashankinnassa, ilmoittautumismenettelyissä ja palvelussa
- verkossa tapahtuvan itsenäiskäytön ja tuotteistettujen palveluiden vahvistamista palvelumallissa
- ääni- ja elektronisten kirjojen verkkojakelun käyttöönottoa ja uusien verkkopalveluiden ja palveluiden sisältöjen suunnittelua ja toteuttamista
- verkkokuuntelulaitteita ja –ohjelmia Daisy-kuuntelulaitepalvelun, apuvälinepalveluiden tai muuta kautta
- sujuvia kirjahankinta- ja luettelointiprosesseja, mm. luettelointitietueiden poimintaa
- lisämäärärahaa

Lainauksen kasvun kustannusvaikutukset 2014
Cd-lainauksen kustannusvaikutukset on laskettu miljoonaan lainaan asti.  Kustannuksia aiheuttavat cd-levyt, pakkausmateriaalit ja pakkaustyö, postimaksut sekä polttorobotit ja niiden ylläpito.  Kirjasto on ulkoistanut loppuvuonna 2009 pakkaamisen ja postituksen.

Verkkovälitteisiä lainoja arvioidaan olevan  400 000 kappaletta vuonna 2014.  Näiden kustannukset on sisällytetty it-toiminnan kuluihin.   Verkkolainaus aiheuttaa myös vesileimamaksuja, jos/kun ladattavat verkkokirjat varustetaan vesileimalla.  Vesileiman lisenssimaksu on n. 14 000 euroa (20 000 USD), minkä lisäksi jokainen vesileimaus maksaa arviolta 0,034 euroa/laina.  400 000 verkkokirjalainaa tuottaa 13 600 euron kustannuserän.

Edelleen tarvitaan yhden henkilön lisäresurssointi lisääntyvän asiakaskunnan palveluiden markkinointiin (40 000 euroa vuodessa vuodesta 2010 lähtien).  Verkkopalveluhenkilöstön tarve on esitetty luvussa 5, kehittämishankkeet.

Pistekirjojen omakirjalainaus otettiin käyttöön 2008.  Asiakkaalle palvelu näkyy palvelutason parantumisena, kun pistekirjasidokset on mahdollista lähettää kirjepostina kotiin aikaisempien salkkulähetysten asemesta.  Palvelu on merkittävästi kalliimpaa kuin äänikirjapalvelu. Palvelu ei todennäköisesti kasva. Kirjasto on varannut talousarvioonsa 100 000 euron vuosittaisen rahasumman pistekirjojen tulostuspalveluiden hoitamiseen ostopalveluna vuodesta 2008 lähtien.  Palvelu on pystytty toteuttamaan postimaksuista kertyneillä säästöillä.

Copyright-korvaukset
Omakirjalainauksesta maksettavat copyright-korvaukset eivät sisälly toiminta- ja taloussuunnitelmaan.  Copyright-maksuja aiheuttavat sekä cd-lainat että ladattavat verkkolainat.  Korvauksista neuvotellaan parhaillaan.

Palvelut yleisille kirjastoille
Kirjaston tunnettuus yleisissä kirjastoissa on lisääntynyt. Celian äänikirjojen lainaus yleisten kirjastojen kautta on kuitenkin kääntynyt laskuun, syynä Celian hyvä palvelutaso loppuasiakkaille. 

Tavoitteena on ollut, että äänikirjalainaus yleisistä kirjastoista kaksinkertaistuisi vuoteen 2012 mennessä ja että ikäihmiset ja lukihäiriöiset asiakkaat voisivat jatkaa paikallisen kunnankirjaston käyttöä äänikirjapalveluita tarvitessaan.  Celia toimisi tällöin tukipalveluna yleiselle kirjastolle ja voisi toimittaa yleisen kirjaston valitseman kirjan asiakkaan haluamalla tavalla joko suoraan kotiin, kirjastoon tai kirjaston kotipalvelun kautta.  Ikäihmiset ja lukihäiriöiset ovat suuri potentiaalinen asiakaskunta myös yleisille kirjastoille.

Celia-kirjasto ei enää aseta erillistä lainaus- tai asiakasmäärätavoitetta yleisten kirjastojen suuntaan, mutta jatkaa yhteistyötä yleisten kirjastojen kanssa edelleen. Molempia osapuolia hyödyttäviä yhteistyön muotoja selvitetään.

Kirjastojärjestelmän uudistukset
Näkövammaisten kirjasto siirtyy Marc21-formaatin käyttöön luetteloinnissaan vuonna 2011. Kirjaston funktionaalisen luetteloinnin ja muiden erityisratkaisujen vuoksi kirjasto ei voi täysin hyödyntää pilotteina toimineiden yleisten kirjastojen ratkaisuja, vaan joutuu suunnittelemaan ja toteuttamaan konversiot erikseen. Luettelointia uudistetaan myös siten, että poiminta kirjaston tietokantaan on sujuvaa. Myös yleisille kirjastoille suunnitellaan poiminta Näkövammaisten kirjaston tietokannasta. Kustannusarvio on 15 000 euroa vuodelle 2011.

Näkövammaisten kirjasto uudistaa nykyistä PallasPro-kirjastojärjestelmäänsä markkinoille tulevien uusien moduleiden avulla vuonna 2012. Kirjastolla on jo ollut käytössään web-pohjainen kirjastojärjestelmä, joten uudistaminen on luontevaa kehitystä. Kustannusarvio on yhteensä 25 000 euroa vuosille 2012 ja 2013.

Tavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuotannolle 2014

Minimitavoitteet kauno- ja tietokirjallisuuden tuottamiselle saavutettavaan muotoon ovat:

                		Yleinen	      Tuotettu 2008      Hankittu valmiina
		minimitavoite                                   muualta 2008
		nimekettä           nimekettä             nimekettä

- suomenk. äänikirjat      	750                      849                     
- ruotsin- ja vierask.
 äänikirjat                     	150                      184                      
- pistekirjat                      	200                      284                        
- elektr.verkkokirjat      	200                      258                      
             Yhteensä            1 300                   1 575                     214

Kirjasto tuotti yleistä kauno- ja tietokirjallisuutta 1 575 nimekettä vuonna 2008 (nousua vuodesta 2007 18 %). Verrattuna muihin vastaavan kokoisiin kehittyneisiin valtioihin (Norja, Tanska) tuotanto on verraten hyvällä tasolla.  Kirjatuotantoon on ohjattu viime vuosina lisämäärärahaa kirjaston sisäisillä siirroilla.

Kirjasto pystyy tuottamaan saavutettavaan muotoon n. 15 % kaikista Suomessa vuosittain julkaistavista kirjoista.  Suomessa julkaistaan vuosittain noin 10 000 julkaisua.   Kun kirjaston tuotantoa verrataan kaupallisten kustantajien Suomessa  julkaisemaan kirjallisuuteen (noin 3 900 nimekettä vuodessa), osuus on n. 40 %.

Asiakkaiden tarpeet tuotettavan kirjallisuuden suhteen ovat eriytyneet.  Aikaisempaa enemmän kysytään mm. vanhaa kirjallisuutta, ammattikirjallisuutta ja vieraskielistä kirjallisuutta. Kirjatarjonnan on oltava monipuolisempaa. Myös uutuustiedotusta tarvitaan jatkuvasti enemmän.

Toiminta- ja taloussuunnitelmassa kauno- ja tietokirjallisuuden tuotannon tavoite on vähintään 1 500 nimekettä vuodessa.

Luonnollisella äänellä tuotettavien äänikirjojen määrä ei kasva ja saattaa vähentyä. Koneäänellä tuotetuilla äänikirjoilla korvataan perinteisiä äänikirjoja ja pyritään lisäämään kokonaistuotantoa kustannusten lisääntymättä, mikä edellyttää tuotantoprosessien tehostamisen lisäksi myös tarvittavien hankinta- ja luettelointiprosessien resurssien ratkaisemista.  Nämä uudistukset ovat vasta käynnistymässä, minkä vuoksi uutta tavoitelukua koneäänellä tuotettujen ja elektronisten kirjojen tuotannon lisäämiselle ei tässä vaiheessa voida antaa.  

Lastenkirjoja, tieto- ja ammattikirjallisuutta valmistetaan pienessä määrin yhdistelmäkirjoiksi.

Kirjatarjontaa tehostetaan ja täydennetään mm. kansainvälisillä vaihdoilla, yhteistuotannolla kaupallisten kustantajien kanssa sekä vaikuttamalla kaupallisilla markkinoilla olevien kirjojen saavutettavuuteen. Analogisen kirjakokoelman digitointi on saatettu päätökseen vuoden 2009 loppuun mennessä.

5.3. Asiantuntijapalvelut

Asiantuntijatoiminnan tavoitteena on kehittää ohjeistuksia ja tarjota asiantuntijapalveluja, jotka edistävät näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten kirjallisuuden ja tiedon saantia ja kirjallisuuden käytettävyyttä yhteiskunnassa.  Asiantuntijatoiminnan piiriin luetaan myös kirjaston kansainvälinen toiminta ja vaikuttaminen.  Kirjastolla ei ole erityistä asiantuntijayksikköä, vaan asiantuntijatehtäviä hoidetaan muun työn ohella.

Kirjasto hoitaa asiantuntijapalvelujaan perusvoimavarojen ja projektirahoituksen puitteissa eikä markkinoi palvelujaan.  Valtionhallinnon tuottavuusohjelman vaatimukset keskittyä ydintoimintaan vaikeuttavat toiminnan laajentamista peruspalveluiden ulkopuolelle.
					
Asiantuntijatoiminnan painopistealueita ovat

- Braille-neuvottelukunnan työ pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä  
- äänikirjaraadin työ äänikirjojen nauhallelukemisen laadun edistäjänä
- Daisy-formaatin asiantuntijuus Suomessa ja Daisy-osaamisen vienti kustannussektorille yhteistyössä Suomen Daisy-konsortion kanssa
- tietoverkkopalvelujen saavutettavuuden edistäminen
- lasten koskettelukirjoihin liittyvän asiantuntemus ja sen vienti
- asiantuntijatoiminnan edellyttämä kansainvälinen ja lähialueyhteistyö sekä verkostot

Braille-neuvottelukunta, 16 000 euroa
Näkövammaisten kirjaston yhteydessä on toiminut 1.5.1998 lähtien opetusministeriön asettama Braille-neuvottelukunta pistekirjoituksen ja näkövammaisten oppimateriaalien asiantuntijaelimenä.  Braille-neuvottelukunnan tehtävät on määritelty Näkövammaisten kirjastosta annetussa asetuksessa 639/1996 ja ne ovat:

- antaa suosituksia pistekirjoituksen merkintätavoista kansainvälistä kehitystä seuraten
- laatia tarvittavia ohjekirjoja pistekirjojen ja äänikirjojen käyttäjille ja tekijöille sekä heikkonäköisten oppimateriaalien tuottajille
- antaa suosituksia sokeiden ja heikkonäköisten oppimateriaalien yleisistä toimituksellisista ja pedagogisista suuntaviivoista 
 - tehdä aloitteita ja esityksiä toimialaansa liittyvistä asioista 

Neuvottelukunta julkaisee pistekirjoituksen käsikirjasarjaa Pisteet 2000.  Lisäksi suunnitelmissa on julkaista tarpeen mukaan toimitusoppaita. 

Braille-neuvottelukunnan toimintaan on varattu vuosittain n. 16 000 euroa  Näkövammaisten kirjaston toimintamenomomentilta. Neuvottelukunnan sihteeriys hoidetaan kirjastosta käsin, minkä lisäksi kirjastolla on edustaja nimettynä neuvottelukunnan jäseneksi.

Pohjoismaiden Braille-neuvottelukunnat kokoontuvat vuosittain. Kokoukset pidetään vuorotellen kussakin maassa ja niissä käsitellään valitun teeman lisäksi eri maiden ajankohtaisia kuulumisia.  Vuonna 2009 kokous pidettiin Tanskassa. 

Vuonna 2009 tuli kuluneeksi 200 vuotta pistekirjoituksen kehittäjän, Louis Braillen syntymästä. Juhlavuonna julkaistiin postikortti teemalla ”Pisteet – avain lukutaitoon”, osallistuttiin Iiris-talolla 15.5.2009 pidettyjen Braille-iltamien järjestelyihin sekä edistettiin Louis Braillen ja pistekirjoituksen tunnettuutta. 

Matemaattisten aineiden elektronisia kirjoja käsittelevä seminaari järjestettiin Celiassa 27.4.2009. Osanottajia oli yhteensä 17 henkilöä näkövammaisten oppilaitoksista ja Celiasta. 

Toteutettuja toimenpiteitä 2002-2009:

Julkaisut:
-        ruotsinnos ”Pisteet 2000 – Pistekirjoituksen perusteet” –kirjasta
        (Punkter 2000 – Punktskriftens grunder), 2002
-        Pisteet 2000 - Matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät, 2004
-        Uusi kansainvälinen pistenuottikirjoituksen käsikirja, 2006
-        Pistenuotit pähkinänkuoressa, 2009

Muita käynnissä olevia projekteja: matematiikan merkinnät e-kirjoissa; foneettiset pistekirjoitusmerkit ja –merkinnät; näkövammaisalan termistöt; matematiikan, fysiikan ja kemian pistemerkinnät –oppaan kääntäminen ruotsiksi; maanlaajuisen pistekirjoitustestin laatiminen; äänikirjojen lukuohjeet
		
Tietoverkkojen saavutettavuuden sekä Daisy-julkaisemisen edistäminen
Suomessa julkaistaan vuosittain n. 10 000 kirjaa.   Yhä suurempi osa Suomessa julkaistavasta materiaalista tuotetaan digitaaliseen muotoon tietoverkkoihin.  Tietoyhteiskunnan mahdollisuudet edistää näkövammaisten tiedonsaantia toteutuvat vain, jos palveluiden ja digitaalisten materiaalien tuottajat ottavat näkövammaisten erityistarpeet huomioon.
					
Toimintakaudella kirjasto edistää yhteistyössä Suomen Daisy-konsortion kanssa Daisyn käyttöä ja Daisy-julkaisemista Suomessa.    

Kansainvälinen toiminta
Asiantuntijalaitoksena toimiminen edellyttää kirjastolta tiivistä kansainvälisen kehityksen seuraamista ja kansainvälisiin kehittämisprojekteihin osallistumista.  Kirjaston mukanaolo kansainvälisessä toiminnassa on myös keino välittää suomalaista asiantuntemusta maamme 
rajojen ulkopuolelle. Kirjastolla on jo vakiintunut asema koskettelukirja-asiantuntijana maailmalla ja kirjasto jatkaa aktiivista toimimista kansainvälisessä koskettelukirjaverkostossa.   

Suomeen perustettiin keväällä 2008 Suomen Daisy-konsortio, joka on kansainvälisen Daisy-konsortion täysjäsen.  Suomen edustajaksi kansainvälisen Daisy-konsortion hallitukseen on nimitetty kirjaston kehittämisjohtaja Markku Leino.  Kirjasto panostaa siten kansainvälisen Daisy-konsortion työhön samalla kun se jatkaa jäsenyyttä IFLAn LPD-jaostossa (Libraries Serving Persons with Print Disabilities Section), jossa kirjaston edustajana on palvelupäällikkö Minna von Zansen.  Kansainvälinen Daisy-konsortio kokoontuu Suomessa 2011 ja IFLAn LPD-sektio vuonna 2010.  Vuonna 2012 Suomessa järjestetään kansainvälinen IFLAn kirjastoseminaari, jonka järjestelyt sitovat myös Celia-kirjaston henkilökuntaresursseja. 

Edelleen kirjasto osallistuu opetusministeriön koordinoiman suomalais-venäläisen kulttuurifoorumin toimintaan ja jatkaa pohjoismaista yhteistyötä pyrkien syventämään ja laajentamaan yhteistyön sisältöjä.
						
Kirjasto seuraa aktiivisesti myös muuta kansainvälistä kehitystyötä ja pyrkii jatkossakin osallistumaan sellaisiin hankkeisiin ja tilaisuuksiin, jotka tukevat kirjaston toimintaa.  Kansainvälinen toiminta edellyttää, että kirjastolla on riittävästi määrärahaa käytettävissä ulkomaanmatkoihin ja jäsenmaksuihin sekä henkilöstön koulutukseen.   Kirjasto kehittää henkilöstön kansainvälistä osaamista mm. kieli- ja esiintymistaidon alueella. 
				
Asiantuntijapalvelujen ja -toiminnan kustannukset vuonna 2008  olivat  64 260 euroa.  Kustannukset sisältävät osuuden hallinto- ja tukitoimintojen kustannuksista, mutta eivät kirjaston oman kehittämistoiminnan kustannuksia. 

Toiminta- ja taloussuunnitelma ei sisällä oleellisia määrärahalisäyksiä asiantuntijatoimintaan.  

5.4.   HALLINTO JA TUKI. IT

Hallinto- ja tukipalvelut luovat edellytyksiä kirjaston perustehtävien hoitamiseen.   Hallinto- ja tukitoimintojen kustannukset vuonna 2008 olivat  475 778 euroa sisältäen toiminnan yleisen ohjauksen ja suunnittelun, henkilöstöhallinnon, talous- ja materiaalihallinnon, sisäisen tiedotuksen, ulkoisen tiedotuksen, henkilöstön kehittämisen koulutuskustannuksineen, atk-tuen ja ylläpidon, tietohallinnon sekä vahtimestaripalvelut.   Kustannusten osuus kirjaston kokonaiskustannuksista oli  10,4 %.

Hallintoyksikössä (2) , IT-yksikössä (4) ja esikunnassa (1)  työskentee yhteensä 7 vakituista virkamiestä päälliköt mukaan luettuna.  Tämän lisäksi IT-yksikössä  on yksi työntekijä Eilakaislasta.  Luvut eivät sisällä kirjastonjohtajaa. 

Hallinto- ja tukipalveluiden kehittämisen painopisteitä ovat toimintakaudella:

- ammattitaitoinen johtaminen ja kirjaston johtamisjärjestelmän vahvistaminen
- henkilöstövoimavarojen (määrä ja rakenne) suunnittelu ja johtaminen
- Celian osaamispääoman vahvistaminen verkostoitumalla, kumppanuuksilla ja osaamista kehittämällä 
- työhyvinvoinnin säilyminen muutoksessa ja henkilöstön ikääntyessä
- tuottavuuden varmistaminen osana valtionhallinnon tuottavuusohjelmaa: tarvittavien henkilöstövähennysten toteuttaminen ja ulkoistamismahdollisuuksien arviointi
- uuden tulospalkkiojärjestelmän edelleenkehittäminen
- kustannuslaskennan, budjetoinnin ja talouden seurannan edelleenkehittäminen  
- sisäisen valvonnan kehittäminen
- ammattitaitoinen sisäinen ja ulkoinen viestintä sekä markkinointi
- digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja ylläpito

Talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävien ulkoistaminen palvelukeskukseen
Palvelukeskusostojen budjetti on 50 000 euroa/vuosi, mikä sisältyy toiminta- ja taloussuunnitelmaan.  

Tulospalkkioiden käyttöönotto
Kirjasto otti käyttöön  uuden tulospalkkiojärjestelmän vuonna 2009.  Tulospalkkioiden kustannustaso on maksimissaan 90 000 €/v (4 % palkkasummasta),  mikä sisältyy toiminta- ja taloussuunnitelmaan.     

Tilavuokra ja tilat
C-kasettilainauksen loputtua kirjastolta on vapautumassa varastotilaa.  Kirjaston 20-vuotinen vuokrasopimus ei mahdollista tilojen luovuttamista pois ilman sopimista vuokranantajan kanssa.  Iiris-kiinteistössä toimivilla tahoilla ei tällä hetkellä ole tarvetta lisätiloille lukuun ottamatta kahta noin 100 neliömetrin varastoa, joiden käytöstä on sovittu erikseen.  

Toiminta- ja taloussuunnitelmassa tilakustannukset on otettu huomioon nykyisten neliöiden suuruisena.  

Henkilöstövoimavarojen hallinta ja kehittäminen
Valtio työnantajana ohjaa laitoksia ammattimaiseen henkilöstövoimavarojen hallintaan ja kehittämiseen.  Valtion toimintayksiköiden on kyettävä ennakoimaan vaihtuvuutta ja tulevia henkilöstötarpeitaan.  Päätavoitteena on saada henkilöstöjohtaminen osaksi kokonaisjohtamista.   Valtioyhteisöille on asetettu kolme tavoitetta:
-	henkilöstön hankinta, kohdentaminen ja pysyttäminen palveluksessa on ammattimaista
-	osaamista kehitetään ja johdetaan suunnitelmallisesti
-	esimiestyö on kannustavaa ja valmentavaa.

Kirjasto panostaa henkilöstövoimavarojen hallintaan näiden periaatteiden mukaisesti ja tarkentaa suunnitelmiaan kolmivuotisissa tulossopimuksissa.  Henkilöstö- ja osaamissuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen on keskeisellä sijalla henkilöstövoimavarojen johtamisessa. 

Kirjaston strategian toteuttaminen edellyttää voimakasta panostusta kirjaston osaamispääoman lisäämiseen keinoina kumppanuudet, verkostoituminen, oman henkilöstön osaamisen kehittäminen, oikeat rekrytoinnit sekä ammattitaitoinen ja kannustava esimiestyö.   

Kirjaston henkilöstön työkyvyn ylläpito on edelleen keskeinen haaste palveluiden uudistuessa, keski-iän noustessa ja pitkän kokemuksen hankkineiden osaajien jäädessä eläkkeelle.  Työhyvinvoinnin ylläpitämiseksi kirjasto panostaa  johtamisen kehittämiseen, osaamisen kehittämiseen, vastuualueiden ja työprosessien selkeyttämiseen sekä työkykyyn, muutoksen hallintaan ja viestintään.  

Kirjaston osaamistason nostaminen edellyttää panostusta työssä oppimiseen, mutta myös koulutuspalveluiden ostoon ja omaehtoiseen kouluttautumiseen (esim. puuttuvan tutkinnon suorittaminen).   

Tavoitteena on nostaa koulutuskustannusten osuus nykyisestä 45 000 eurosta 56 000 euroon/v  + koulutuksessaoloajan palkat ja mahdolliset matkakulut.  

Ks. myös henkilöstösuunnitelma luvussa 7.

Viestintä ja markkinointi

Viestinnän ja markkinoinnin tavoitteena on  tehdä Celiaa tunnetuksi, varmistaa uusien asiakkaiden hankinta, edistää Celian palvelujen käyttöä ja turvata oikea-aikainen viestintä asiakkaille. 

Viestinnässä keskitytään entistä enemmän interaktiiviseen ja asiakasta puhuttelevaan verkkoviestintään. Keinoja ovat tehokas hakusanamarkkinointi, hakukoneoptimointi, Celian aktiivinen läsnäolo sosiaalisessa mediassa sekä erilaiset asiakkaille suunnatut, mieluusti personoidut sähköpostisuorakirjeet sekä uutiskirjeet. Celian nettisivujen sisältöä kehitetään ja mm. multimediaesityksiä toteutetaan. Esityksissä opastetaan Celian äänikirjojen käyttöä ja esitellään Celian toimintaa. Käytetään hyväksi netin jakelukanavia (omat nettisivut, YouTube ym.). Toimenpiteillä pyritään tekemään Celiasta mahdollisimman helposti lähestyttävä ja saamaan potentiaalinen asiakas kokemaan, että Celian tuotteet ja palvelut on tarkoitettu juuri hänelle. Erityisen tärkeä verkkomarkkinoinnin rooli on nuorempia asiakkaita sekä yhteisöasiakkaita tavoiteltaessa. Ulkopuolista konsultointiapua voidaan käyttää suunniteltaessa ja toteutettaessa tehokkaita webmarkkinointikampanjoita.

Celia jatkaa edelleen aktiivista esittäytymistään messuilla ja pienemmissä tapahtumissa, mm. Aistipäivillä. Lehti-ilmoittelua ei lisätä, eikä uusia esitteitä tuoteta merkittävästi. Ne esitteet ja painotuotteet toteutetaan, jotka Celian brändin yhtenäisyyden kannalta ovat välttämättömiä. Esitteitä päivitetään, kun niistä otetaan lisäpainoksia. Painotuotteiden rinnalle ja niitä osin korvaamaan tehdään em. multimediaesityksiä. Näitä voidaan tehdä myös Daisy-muotoon ja lähettää esim. cd-rom-levyillä esitteiden sijasta tai niiden lisäksi.

Mediaviestintää aktivoidaan lisää. Mediaviestinnällä voidaan tavoittaa etenkin suuri yleisö ja näin kasvattaa Celian yleistä tunnettuutta ja kirkastaa Celian brändiä. Lisäksi mediaviestinnällä voidaan tavoittaa syrjäseutujen ikääntyneiden ihmisten joukosta potentiaalisia asiakkaita, jotka eivät käytä tietokonetta. Tiedotteita pyritään lähettämään 1–2 kpl kuussa. Mediaseuranta kertoo osaltaan viestinnän toimenpiteiden tehosta.

Digitaalisen kirjaston tietoteknisen infrastruktuurin vahvistaminen ja ylläpito

Kirjaston IT-toiminnan kustannukset vuonna 2007 olivat kokonaisuudessaan 644 000 euroa sisältäen tietohallintohenkilöstön palkat ja muut henkilöstömenot, laiteostot, laitevuokrat ja leasingmaksut, valmisohjelmistot, tietoliikenteen ja tiedonsiirron, tietojärjestelmien ylläpidon, käyttöpalvelut, konsultointipalvelut ja koulutuspalvelut.  Osa em. kuluista ohjautuu suoraan kirjastopalvelut- ja oppikirjapalvelut-linjojen kuluiksi, osa vyörytetään linjoille laskennallisesti.  

Digitaalisen kirjaston rakentaminen merkitsee tuntuvaa lisäpanostusta tietohallintotoimintoihin atk-järjestelmien ylläpidon ja erilaisten huolto- ja tukipalvelumaksujen lisääntyessä.   

Kirjasto arvioi vuosittaisten ylläpitokustannusten nousevan 150 000 eurolla sisältäen järjestelmätoimittajien tukipalvelu- ja ylläpitomaksuja sekä yhden uuden henkilön ostopalvelukulut.  Merkittäviä uusia tukipalvelu- ja ylläpitokuluja ovat digitaalisen arkiston,  polttorobottien sekä verkkojakelun ylläpitokulut ja itsenäiskäytön tuki. 

Varsinaiset atk-järjestelmien hankintaan ja käyttöönottoon liittyvät investoinnit on esitelty luvussa 6 Kehittämishankkeet. 

6.  KEHITTÄMISHANKKEET

Digitaalisen arkistojärjestelmän laajentaminen ja uusiminen  

Digitaalinen kirjasto rakentuu pääasiassa digitaalisen arkiston ympärille. Eri järjestelmät integroidaan käyttämään arkistoon talletettuja tuotteita jakelussa sekä työversioiden talletuksessa.

Kirjasto hankkima arkistojärjestelmä asennettiin kauden 2006/2007 aikana.  Kovalevytilaa on laajennettu tämän jälkeen muutaman kerran. Koska järjestelmät on integroitu toisiinsa, riippuu kovalevytilan tarve myös oleellisesti esimerkiksi järjestelmien mahdollisesta ulkoistamisesta. Jos talletustilaa käyttävä järjestelmä ulkoistetaan, on varauduttava joko tiedonsiirtoratkaisuihin tai joissakin skenaarioissa arkiston kopioimiseen mahdollisesti toisille talletusalustoille. 

Digitaalisen arkistojärjestelmän uusiminen toteutetaan 2012, kustannusarvio 70 000 euroa.  Nämä kustannukset on arvioitu nykyisen arkiston hankintahinnoista. Teknologian kehittyminen luultavasti mahdollistaa myös uusia vaihtoehtoja kovalevykapasiteetin osalta. Kirjaston nauha-arkistoa tuskin siirretään kovalevyille ennen vuotta 2014,  joten sen osalta on tarvetta jatkaa nauhatalletusta ja varmistaa sekä laitteiston että tallenteiden kohdalla tiedon talletus sekä datan kunnon seuranta.

Digitaalisen kirjaston eri järjestelmien välillä kulkee jatkuvasti tietovirtoja.  Liitäntäpintojen suunnittelu ja ylläpito on keskeistä kaikkea tulevaa kehitystä mietittäessä. 

Verkkopalvelujen ja verkkojakelun laajentaminen ja kehittäminen 
Verkkopalvelujen kehittäminen on merkittävin kirjastopalvelut-linjan hankkeista tss-kaudella.

Tavoitteena on luoda kokonaisuus, jossa asiakkaiden on mahdollisimman helppoa käyttää verkossa tarjolla olevaa saavutettavaa aineistoa  riippumatta siitä, kuka on palveluntarjoaja.  Suurimmat saavutettavan aineiston tarjoajat ovat tällä hetkellä Celia-kirjasto (kirjapalvelut) ja näkövammaisjärjestöt (lehtipalvelut). Kaikki tahot pyrkivät tarjoamaan verkossa Daisy-tuoteperheen tuotteita, jolloin loppuasiakkaan on mahdollista käyttää samalla päätelaitteella eri palveluntarjoajien tuotteita.  Asiakkaan kannalta mahdollisimman helppokäyttöisen kokonaisratkaisun hahmottaminen edellyttää yhteistyötä muiden palveluntarjoajien kanssa.  

Celia-kirjaston palvelutarjonta verkossa koostuu paitsi kirjoista eri muodoissa (esim. äänikirjat, e-kirjat, koneäänikirjat), myös lehdistä ja mahdollisuuksien mukaan kolmansien osapuolien tuotteista.  Ns. extra-kanavan kautta tarjolle tuodaan aineistoja (lehtiartikkeleita, ajankohtaista aineistoa ym.), joita cd-pohjaisen jakelun kautta ei tulla jakamaan.   Asiakkaille tarjotaan verkossa uudenlaisia palvelusisältöjä vuorovaikutteisin keinoin. Kirjallisuuden ja muiden aineistojen sisältöjä nostetaan esille erilaisin arvioinnein ja lukuvinkein. Asiakkaille annetaan myös mahdollisuus kirjallisuuden arviointeihin ja suosituksiin.  

Digitaalisten äänikirjojen jakaminen verkon kautta on alkanut vuoden 2008 aikana pilottina. Aluksi kuuntelu tapahtuu suoratoistona (stream), mutta suunnitelmiin kuuluu siirtyminen lataukseen pilottivaiheiden jälkeen.

Hanke on haasteellinen, koska varsinaisten verkkopalveluiden kehittämisen rinnalla suunnitellaan palvelu- ja jakeluratkaisut myös yksinkertaisia verkkokuuntelulaitteita käyttäville asiakkaille. Heillä on erilaiset tarpeet kuin tietokoneen käyttäjällä johtuen mm. siitä, että verkkokuuntelulaitteessa navigoidaan äänen avulla. Mahdollisuus saada henkilökohtaista palvelua kirjastosta on erityisen tärkeää näiden laitteiden käyttäjille. Haasteena suunnittelussa on myös tulevaisuuden laitteiden kirjo, mm. erilaiset mobiililaitteet.

Verkkojakelu lisää itsenäiskäytön tukipalveluita kirjastossa. Ohjelmien asennukseen ja käytön alkuopastukseen tarvitaan tukea ja koulutusta. Myös erilaisten verkkokuuntelulaitteiden käyttäjät tarvitsevat tukipalveluita.

Suunnitelman toteuttaminen on edennyt ja etenee seuraavasti:

Vuonna 2007 pilotoitiin Kirjasto 2.0-konseptin mukaisia verkkosivuja, joiden kautta asiakkaille tarjottiin uusia palvelusisältöjä (esim. blogit).  Kokemusten pohjalta päätettiin jatkaa vuorovaikutteisten palveluiden kehittämistä Axiell Arena –ohjelmistoa hyödyntäen.  Arena otetaan käyttöön 2010.

Vuonna 2008 käynnistyneessä Audiovirta-projektissa aloitettiin verkkojakelukokeilut suoratoistona.  Palvelua käyttää tällä hetkellä n. 300 asiakasta, mukana myös korkeakouluopiskelijoita.  Palvelun tekninen ratkaisu integroi kirjastojärjestelmän ja koko kirjakokoelman digitaalisen arkiston kautta  erilliseen jakelualustaan (kuuntelualustaan)  ja edelleen asiakkaan päätelaitteeseen. Kirjaston  palvelukonsepti kirjakerhoineen on verkkopalvelussa käytettävissä.  Audiovirta-projekti edustaa ns. suljettua mallia ja on sidoksissa yhteen kuuntelulaiteohjelmistoon. Tavoitteena on kuitenkin ollut mahdollisimman kestävän perusratkaisun löytäminen päätelaiteriippumattomille palveluille jatkossa.

Vuonna 2009 jatketaan päätelaiteriippumattoman jakelualustan kehittämistä, jolloin palvelu on käytettävissä useammilla laitteilla/kuunteluohjelmilla.  Näkövammaisten Keskusliitto ry:n kanssa käynnistetyn Daisy verkkoon –projektin (DAVE-projektin) avulla varmistetaan, että samalla päätelaitteella ovat käytettävissä sekä kirjat että lehdet.  Äänikirjojen ja –lehtien verkkojakelu suoratoistona käynnistyy DAVE-projektin puitteissa 2010. 

Ääni- ja e-kirjojen lautausmahdollisuutta vesileimoineen selvitetään mukaan luettuna maksullisten oppikirjojen lataus suoraan verkkokaupasta.  Latausmahdollisuus otettaneen yhtenä vaihtoehtona streaming-kuuntelun rinnalle 2010-2011.

Samalla, kun kirjasto rakentaa teknisiä ratkaisuja verkkopalveluille, se laajentaa verkkopalveluiden sisältöjä edellä kerrotun mukaisesti tavoitteena tuotteistetut palvelut myös verkossa.  Lapsille ja nuorille suunnitellaan omat verkkopalvelukokonaisuudet. 

Verkkojakelun lisääntymisen edellytyksenä on, että asiakkailla on joko tietokone ohjelmineen tai Daisy-verkkokuuntelulaite käytettävissään sekä halukkuus laajakaistaliittymän hankintaan. Näkövammaisten Keskusliitto ry:n Daisy-yksikön tavoitteena on ottaa Daisy-verkkokuuntelulaitteita jakeluun vuoden 2010 aikana. 

Suunnitelmien mukaan laajakaistaverkko olisi rakennettu lähes koko Suomeen viimeistään vuonna 2015.

Äänikirjojen verkkojakelun arvioidaan kasvavan vuosittain niin, että vuonna 2014 noin kolmannes (400 000 lainaa) kaikista lainoista on verkkolainoja. Tavoite perustuu olettamukseen, että valtaosalla uusista asiakkaista on verkkokuuntelumahdollisuus tarvittavine laajakaistoineen. Tavoite tarkentuu vuosien 2009-2010 kokemusten pohjalta. Perinteisen Daisy-CD-soittimen elinkaareksi on arvioitu seitsemän vuotta. Vuosina 2006-2008 käyttöönotetut kuuntelulaitteet poistuvat käytöstä todennäköisesti vuosina 2013-2015.

Verkkopalvelujen ja -jakelun pilottivaihe on voitu hoitaa suhteellisin pienin muutoksin kirjaston infrastruktuurissa,  koska verkossa jaeltujen kirjojen määrät ovat olleet pieniä.  Kun jakelumäärät kasvavat, on infrastruktuurissa varauduttava raskaampiin ratkaisuihin, mitkä on huomioitu toiminta- ja taloussuunnitelman kustannusvaikutuksissa (ks. luku 5.4. Hallinto ja tuki, IT). 

Verkkopalveluiden kehittämiseen on lisäksi varattu  50 000 euroa vuosittain vuoteen 2012 asti.    Hankkeeseen käytetään myös siirtomäärärahaa.

Verkkopalveluiden kehittäminen vaatii kirjastolta merkittävää osaamista ja henkilöstöresursseja. Verkkopalveluihin keskittynyttä henkilöstöä ei ole ollut lukuunottamatta määräaikaista työntekijää vuonna 2008-2010. Verkkopalvelusuunnittelijan vakanssi on kehittämisen kannalta välttämätön. Kustannukset 60 000 euroa vuodesta 2011 alkaen.

Kirjatuotannon kokonaisuudistus

Kirjatuotannon kokonaisuudistuksen tavoitteena on uudistaa kirjaston vanhentuneet/vanhentumassa olevat tuotantomenetelmät ja –tekniikat ja hyödyntää uusia tekniikoita Daisy-tuoteperheen laajentamisessa.   Kirjatuotannon kokonaisuudistus luo samalla pohjaa kirjatuotannon laajentamiselle. 

Kirjatuotannon kokonaisuudistus sisältää rakenteisten dokumenttien tuotantoympäristön käyttöönoton sekä koneääni- ja yhdistelmäkirjojen valmistamisen käynnistämisen.  Edelleen uudistus sisältää yhteistyön tiivistämisen kustantajien kanssa, kohokuvatuotannon uudistamisen,  oppikirjojen toimitustavan tarkistamisen (missä määrin oppikirjojen tekstejä tai kuvia muokataan) sekä tuotantoperiaatteiden tarkistamisen (mitä oppikirjoja valmistetaan mihinkin muotoon: äänikirjaksi, koneäänikirjaksi, pistekirjaksi jne.).   

Edellä mainittujen asioiden ohella tarkistetaan myös tuotantorakenteita (mitä prosesseja tehdään itse, mitä teetetään). 

Uudistus käynnistyi syksyllä 2007 ja se toteutetaan usean vuoden aikana niin, että se on toteutunut 2011.  Projektissa työskentelee määräaikainen projektipäällikkö. 

Keskeinen osa kokonaisuudistusta on Daisy DTBook (XML)-projekti.  Projekti liittyy Daisy-tuoteperheeseen ja sen laajentamiseen.  Sillä mahdollistetaan erilaisten jakelukappaleiden 
valmistaminen samasta perusformaatista automaattisesti.  Automatisoinnin asteeseen vaikuttaa kuitenkin se, missä määrin tekstejä käsin toimitetaan (esim. kuvaselostusten laatiminen).  Projektilla varmistetaan korkeatasoinen laatu, sillä se noudattaa kansainvälisen Daisy-konsortion määrittelemiä standardeja.  

Erilaisten tuotanto-ohjelmien (kuten erikieliset puhesynteesiohjelmisto) kustannusarvio on 25 000 euroa.   

Kirjatuotanto elää jatkuvasti ja on riippuvaista mm. kustantajien mahdollisuuksista tarjota tekstiaineistoja kirjaston käyttöön.  Toimintakaudella tulee todennäköisesti tarkasteluun EPub-formaattia hyödyntävien tuotantoratkaisujen selvittäminen.  Mahdolliset kustannusvaikutukset eivät sisälly toiminta- ja taloussuunnitelmaan. 

Kohokuvatuotannon uudistaminen käynnistyy vuonna 2010 tavoitteena saada tuotanto uudistetuksi vuoteen 2011 mennessä.  Tavoitteena on siirtyä käsin työstämiseen perustuvasta kohokuvaoriginaalien valmistamisesta tietokonepohjaiseen originaalituotantoon ja kohokuvien tulostukseen.  Projektin kustannusarvio on 50 000 euroa.   Projektia ennakoidaan tarkistamalla myös kohokuvien tuottamisen periaatteet. 

Yhteistyön tiivistäminen korkeakoulukirjastojen kanssa

Yhteistyötä korkeakoulukirjastojen kanssa kehitetään yhteisen projektin avulla opetusministeriön ESOK-hankkeeseen liittyen.   

Karkea kustannusarvio projektille on 50 000 euroa vuonna 2010.  Projektin tavoitteena on luoda malli, joka selkiyttää opiskelijoiden kirjatilausten käsittelyä ja jonka avulla voidaan ennakoida opiskelijoilta tulevia kirjatilauksia.  Projekti sisältää myös opastamisen yksinkertaisen Daisy-tuotteiden valmistamiseen korkeakouluympäristössä.

Oppikirjapalveluiden laajentaminen ja rahoittaminen opetustoimen budjetista
Näkövammaisten kirjaston oppikirjapalvelussa on puutteita etenkin lukihäiriöisten, toisen asteen ammatillisten opiskelijoiden ja korkea-asteen opiskelijoiden palvelussa.   Vertailu Norjaan ja Ruotsiin osoittaa, että esim. korkea-asteen oppikirjoja tuotetaan Norjassa ja Ruotsissa tuntuvasti enemmän kuin Suomessa (tilasto vuodelta 2001: Suomi 190 nimekettä, Norja 300 nimekettä,  Ruotsi 1 300 nimekettä).  

Toiminta- ja taloussuunnitelma ennakoi lisämäärärahan tarvetta ja sisältää 400 000 euron lisäyksen oppikirjatuotannon ja –palvelun kehittämiseen ja laajentamiseen vuodesta 2011 alkaen.  Määräraha on siten alustava varaus.  

Tulevaisuuden verkkopalvelut ja sisältötuotanto: Celia muuttuvassa mediamaisemassa

Muuttuva digitaalinen mediamaisema antaa Celialle monia uusia mahdollisuuksia kehittää toimintaansa.  Kirjasto on uusinut IT-infrastruktuurinsa sekä digitoinut suurimman osan nykyisestä kirjakokoelmastaan.  Uusia jakelutapoja ja –väyliä on kokeiltu sekä ideoitu ja otettu käyttöön eri medioita yhdistävä alusta Daisy-kirja.

Muutoksen haasteisiin on pyritty vastaamaan strategisilla linjauksilla.  Kirjastojärjestelmä mahdollistaa digitaalisten aineistojen tehokkaan luetteloinnin sekä myös saavutettavien verkkopalveluiden ja jakelun toteutuksen.  Monikanavaisen palvelumallin mukaisesti ne, jotka eivät 
halua tai voi verkkoa käyttää, saavat kirjaston tuotteet muuta tietä.  Kirjatuotannon osalta käyttöön otettava rakenteinen tuotanto mahdollistaa verkkojakelua varten optimoidun lainausaineiston tuottamisen.  Aineiston ydin on kirjallisuutta, mutta Celia haluaa tarjota myös muuta kokoelmaan 
sopivaa aineistoa.  Kirjastot uudistuvat ja laajentavat aluettaan kohti kulttuurituotantoa ja –tarjontaa.  Yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa Celialla on tässä hyvät mahdollisuudet tarjota asiakkailleen uuden median tekniikoihin perustuvia Daisy-tuotteita  viihteestä tietoon ja taiteeseen.  

Daisy-kirja on multimedia-alusta, jonka rajoja ei ole vielä kokeiltu juuri ollenkaan.  Mahdollisuudet ovat mielenkiintoisia niin äänen, kuvan kuin tekstin yhdistelminä.  Informaatiota visualisoidaan yhä enemmän ja tämän aineiston muunto Celian asiakasryhmille saavutettavaksi voi tarkoittaa joko aineiston kuvailua tai sen tuotantotavan uudelleen ajattelua.  Viimeksimainittuun Celia suosittelee Daisy-formaattia, joka kansainvälisenä standardina mahdollistaisi kaikille tasapuolisen pääsyn tiedonlähteille.  Daisy toimii yhtä lailla henkilökohtaisen tiedon tallennustapana, multimediakirjojen alustana ja toivottavasti lähitulevaisuudessa myös kaupalliset kustantajat huomaavat Daisy-järjestelmän monet edut.

Daisy-kirjojen maailmanlaaluinen yhtenäismuoto mahdollistaa myös kirjastojen välisen lainauksen ja pitkällä tähtäyksellä yhä tiiviimmän yhteistyön tietoverkoissa.  Eri maiden välisen verkkojakelun esteinä ovat enemmän tekijänoikeuksiin liittyvät seikat kuin tekniikka.  Tämä edellyttäen sen, että asiakkailla on pääsy verkkoon ja sopivat kuunteluvälineet olivatpa ne sitten tietokoneita, 
kännyköitä tai verkkokuuntelulaitteita.  Laitekirjo kasvaa ja langaton tiedonsiirto mahdollistaa kohta ajasta ja paikasta vapaan kuuntelun. 

Kehityspolku voidaan siis hahmottaa siten, että ensin on rakennettu sopivat järjestelmät ja jakelukanavat.  Näihin tuotetaan sisältöä, keskeisinä aineistoina luonnollisesti kirjat, mutta myös muuta kulttuuriin ja viihteeseen, tietoon ja taitoihin liittyvää.  Kirjastolle digitaalisen arkiston sisältö on arvokas, ja arkiston käytön tehostaminen onkin tärkeää.  Digitaalisiin tallenteisiin voidaan lisätä metadataa, tietoa tiedosta, jonka avulla digitaalisen arkiston arvo vain kasvaa.  Verkkomaailmassa ollaan siirtymässä kohti semanttista verkkoa.  Innovaatioilla ja järkevällä suunnittelulla Celia voi hyödyntää jo rakennettua pohjaa tuottamalla asiakkaille persoonallisia palveluita muuttuvassa mediamaisemassa. 

Toimintakaudella kirjasto pilotoi ja laatii tarkemman suunnitelman edellä esitettyjen mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä ottaa niitä käyttöön voimavarojensa puitteissa. Tämä toiminta- ja taloussuunnitelma ei sisällä mahdollisia  toiminnan lisäresurssitarpeita. 

7  TUOTTAVUUS- JA TALOUSSUUNNITELMA  

Kirjaston vuositainen määrärahatarve on esitetty liitetaulukoissa.

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää 13 + 2  htv:n lisävähennyksen palkkauskuluineen valtion tuottavuusohjelman mukaisesti.  Suunnitelma ei sisällä tekijänpalkkioita omakirjalainauksesta eikä  mahdollisia tupo-korotuksia.  

Toiminta- ja taloussuunnitelma ylittää kehyksen vuonna 2011 ja sen jälkeen.  Daisy-omakairjalainaus on tuonut kirjastolle vuosina 2006-2008  runsaasti postimaksusäästöjä,  joita on käytetty mm. lisääntyneen palvelun hoitamiseen.  Kirjaston palveluiden käyttö on lähes kolminkertaistunut 2005-2008 ja palveluiden käyttö lisääntyy edelleen. Postimaksusäästöt on tts-kaudelle tultaessa syöty eikä säästöjä enää kerry.  

Mikäli kirjaston kehystä ei ole mahdollista korottaa, joutuu kirjasto arvioimaan tilanteen uudelleen ja sovittamaan toimintansa kehykseen. Sopeutumisen vaikutuksia on kuvattu luvussa 4. 

Kirjaston kokonaistuottavuus lisääntyi 27 % vuonna 2006,  38 % vuonna 2007 ja 2 % vuonna 2008.  Tuottavuus lisääntyy edelleen vuonna 2009. Tuottavuusharppauksen jälkeen tuottavuus normalisoituu, mutta tuottavuuden kasvua kuitenkin tapahtuu.  Tts-suunnitelman mukaan kirjalainan keskihinta laskee vuoden 2006 tasosta (9,45 euroa) yli kolmanneksen  tss-kauden loppuun mennessä. 

Oppikirjapalveluiden puolella yhtä voimakasta tuottavuuden kasvua ei ole odotettavissa.

Henkilöstösuunnitelma 

Opetusministeriön tuottavuusohjelman mukaan kirjaston tulee vähentää 13 virkaa/henkilöä vuoteen 2011 mennessä ja edelleen 2 virkaa/henkilöä vuoteen 2015 mennessä.  Henkilötyövuosimäärä vuonna 2011 on 52 työvuotta ja 2014 50 työvuotta.  Toiminta- ja taloussuunnitelma noudattaa tätä linjausta.  Kirjasto on käynnistänyt syksyllä 2009 YT-menettelyn henkilöstövähennysten toteuttamiseksi.    

Toiminta- ja taloussuunnitelma sisältää voimakkaita kasvutavoitteita kirjasto- ja oppikirjapalveluihin sekä it-toiminnan ja asiantuntijatoiminnan vahvistamiseen.   

Jotta kirjasto pystyy selviytymään tavoitteistaan supistetulla henkilökunnalla ja jotta se voi vahvistaa ydinosaamistaan, kirjaston on lisättävä ulkoistettujen palveluiden käyttöä ja tehostettava edelleen toimintaansa.  Toimintakaudella kirjasto selvittää prosessien ulkoistamismahdollisuuksia sellaisissa prosesseissa, jotka eivät ole kirjaston ydinosaamisaluetta.  Tarvittaessa toteutetaan henkilöstövuokrausta, johon toiminta- ja taloussuunnitelmassa on varattu vuosittain määräraha.