Celian toimintakertomus 2021

Hyväksytty johtokunnassa 7.2.2022.

Johdon katsaus toimintavuoteen

Elämme tekstien ja kuvien täyttämässä maailmassa, ja mahdollisuus lukutaitoon, lukemiseen ja tiedon ja näkökulmien hankkimiseen kuuluvat demokratian perusaineksiin. Monista kehitysaskelista huolimatta tekstimuotoiset kirjat ja oppimateriaalit eivät vielä ole kaikkien ihmisten saavutettavissa, ja siksi Celian panosta tarvitaan.

Pandemian keskelläkin perustehtävämme oli tehdä lukemisesta yhdenvertaisempaa. Keskeinen vaikuttavuustavoitteemme oli jatkaa yhteistyötä yleisten kirjastojen, korkeakoulukirjastojen, koulujen ja oppilaitosten kanssa, ja näin tavoittaa entistä useampi Celian palveluita tarvitseva lukemisesteinen ihminen palveluiden piiriin. Tavoitteissamme onnistuimme pääosin hyvin, ja palvelut kyettiin tarjoamaan asiakkaille normaaliin tapaan.

Tiivistelmä tulostavoitteiden toteutumisesta

Yhteiskunnallinen vaikuttavuus ja toiminnallinen tuloksellisuus

Vuoden 2021 aikana 76 % yleisistä kirjastoista rekisteröi uusia asiakkaita, joten asetettu tavoite 75 % saavutettiin hyvin. Korkeakoulukirjastoista 92,5 % rekisteröi uusia asiakkaita, kun tavoite oli 85 %. Myös koulujen ja oppilaitosten osalta tavoite 50 %:n rekisteröintiaktiivisuudesta ylittyi, koska rekisteröintejä teki yli 57 % kouluista ja oppilaitoksista.

Uusia asiakkaita rekisteröitiin yhteensä 14 000. Valtaosa oli henkilöasiakkaita; yhteisöjä oli n. 250. Henkilöasiakkaiden aktiivisuus palveluiden käytössä jäi matalaksi, ja tavoitteisiin päästiin vain yleisten kirjastojen rekisteröimien asiakkaiden osalta.

Lainojen määrä nousi hieman; kaikkiaan lainoja oli noin 1 254 000. Äänikirja- ja verkkolainojen määrä kasvoi, kun taas CD-äänikirjojen lainaus laski 6 %. Peruskoulun ja toisen asteen oppimateriaalien lainaus väheni 9 % edellisvuodesta.

Celian oma kirjatuotanto täydentää saavutettavassa muodossa olevan kirjallisuuden tarjontaa. Kirjatuotannon kokonaistavoite toteutui: tavoite oli 1 250, ja kirjoja ja oppimateriaalia valmistui 1 483. Verkkopalveluita koskevaan asiakastyytyväisyyskyselyyn vastasi 1 771 asiakasta, jotka olivat hieman entistä tyytyväisempiä: tyytyväisyys verkkopalveluihin oli 4,13 asteikolla 1–5. Monessa avoimessa palautteessa mainittiin etenkin Celian verkkopalvelujen tärkeä ja yhdenvertaisuutta lisäävä rooli.

Viraston työn tuottavuus jatkoi kasvuaan. Kirjapalvelut-tulosalueen tuottavuus kasvoi lähes 8 %, ja saavutettavan julkaisemisen edistämistyön asiantuntijatyön tuottavuus lähes 3 %. Muuhun asiantuntijatoimintaan käytetty htv-luku kuitenkin pieneni lähes 38 %, lähinnä kansainvälisen yhteistyön muutettua muotoaan ja myös vähennyttyä pandemian aikana.

Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen

Celiassa työskenteli vuoden lopussa 43 henkilöä, valtaosin etätyössä. Vuoden aikana tehtyjen henkilöstökyselyiden mukaan työhyvinvointi oli kohtuullista, vaikka ääripäiden vaihtelua esiintyi. Sairauspoissaolot palasivat lähelle koronaa edeltävää tasoa. Työtyytyväisyyden kehittyminen jatkui edelleen.

Suunnitelluissa selvityksissä ja kehittämistoimissa oli jonkin verran viiveitä ja muutoksia, osin koronan vaikutuksesta. Tästä huolimatta perustoiminnan lisäksi vuoden aikana muun muassa työstettiin uutta strategiaa ja valmisteltiin tulevaa organisaatiomuutosta, neuvoteltiin virastoerästä, otettiin Teams käyttöön, tehtiin työpaikkaselvitys, laadittiin työhyvinvointisuunnitelma ja panostettiin sen edistämiseen, jatkettiin digiturvan kehittämistä sekä tietohallintolakiin liittyvien tehtävien valmistelua, valmistauduttiin vastuullisuusraportointiin, järjestettiin Ymmärrän-seminaari yli 1 600 kuulijalle, oltiin aktiivisia esteettömyysdirektiivin implementoinnin osalta ja edistettiin kustantajayhteistyötä, tehtiin useita rekrytointeja ja vakinaistettiin määräaikaista henkilöstöä, valmisteltiin asianhallintajärjestelmän hankintaa sekä verkkojakelualustan kilpailuttamista, kehitettiin pistematematiikan aineistoja ja valmisteltiin tulevaa taktiilihanketta, osallistuttiin virastolain uudistamiseen, työstettiin julkaisupolitiikkaa, kouluttauduttiin palkkausjärjestelmään, uudistettiin työn vaativuuden arviointiryhmän toimintaperiaatteet sekä luotiin paikkariippumattoman työskentelyn periaatteet.

Suurin kiitos menestyksekkäästä ja tuottavasta työskentelystä koko vuoden jatkuneissa poikkeusoloissa kuuluu luonnollisesti Celian henkilöstölle sekä yhteistyökumppaneillemme ja toimintaamme tukeneelle johtokunnalle!

Yhteiskunnallinen vaikuttavuus

Tavoite 1: Kehitämme kansalaislähtöisiä julkisia palveluita ja edistämme digitaalisia palveluita.

Verkkopalvelustrategia ja kirjaston tiekartta 2020–2026 tarkentuivat Celian aloittaessa Väylä-hankkeen. Hanke sisältää kolme projektia: CD-äänikirjalainauksen jatkosuunnittelu, EPUB-kehittäminen sekä verkkojakelun kilpailuttaminen.

CD-äänikirjalainauksen osalta linjattiin palvelun jatkaminen ja tehtiin päätös jakelujärjestelmän polttorobottien uusimisesta vuonna 2022. EPUB-kehittäminen jaettiin kolmeen kokonaisuuteen, joista ensimmäisessä toteutetaan verkkojakelussa tarvittava järjestelmätuki ja selvitetään asiakkaiden kuunteluohjelmat. Kaunokirjallisuuden osalta Celialla on jo tuotantovalmius EPUB-formaattia varten, vaikkakaan formaattia ei vielä äänittämöiltä tilata. Oppimateriaalit ja vaativampi tietokirjallisuus merkitsevät pidemmän aikavälin työtä, johon panostetaan jatkossa. EPUB-jakelumahdollisuus sisällytettäneen myös Väylä-hankkeen kolmanteen projektiin eli jakelualustan uudistamiseen, jota valmisteltiin vuoden aikana.

Tavoite 2: Vahvistamme kaikkien kykyjä ja osaamista sekä edistämme sivistyksellisten oikeuksien yhdenvertaista toteutumista. Tätä teemme ohjaamalla ja opastamalla muita toimijoita saavutettavan julkaisemisen toteuttamisessa.

Celian tehtävänä on toimia saavutettavan julkaisemisen asiantuntijana. Tämä tarkoittaa muun muassa yhteistyötä, ohjausta ja neuvontaa saavutettaviin sisältöihin liittyen yhteiskunnan eri aloille.

Saavutettavan julkaisemisen edistämistyö koostui koulutuksista, konsultoinnista, tilaustöistä, neuvonnasta sekä ohjemateriaalien tuottamisesta. Erilaisia saavutettavuuteen liittyviä koulutuksia ja luentoja pidettiin 30 kpl (luvussa eivät ole mukana kirjastoille pidetyt koulutukset). Koulutukset tavoittivat yli 3 700 henkilöä, suurimpana yksittäisenä tapahtumana Ymmärrän-webinaari, jota seurasi jopa 1 600 ihmistä. Pääosin koulutukset järjestettiin etäyhteydellä, ja tilaaja otti niistä usein tallenteen omaan käyttöönsä. Tavoittavuusluvussa ei ole huomioitu tallennusten katseluja jälkikäteen. Lisäksi vuoden 2020 alussa eOppivassa julkaistu Saavutettavat asiakirjat verkossa -kurssi keräsi suorittajia myös vuonna 2021. Sähköpostitse saavutettavuusneuvontaa annettiin 61 kertaa. 16 kyselyä vaati pidempikestoista selvittelyä, mutta muuten kyselyihin vastattiin kahden työpäivän sisällä.

Toiminnassa alkoivat korostua vuonna 2022 kansalliseen lainsäädäntöön tuotavaan esteettömyysdirektiivin liittyvät tehtävät. Yhteistyötä tehtiin Suomen Kustannusyhdistyksen kanssa sekä osallistumalla Kustannusyhdistyksen kehitysryhmän kokouksiin että järjestämällä Esteetön e-kirja-seminaari. Vuoden aikana toteutettiin myös suomalaisten EPUB-julkaisujen saavutettavuutta kartoittava kaksiosainen pilottiprojekti yhteistyössä Benetechin (USA) ja Fondazione LIA:n (Italia) kanssa. Lisäksi tuotettiin saavutettavuuskoulutuksia kustantamoille ja muille julkaisutoimijoille. Esteettömyysdirektiivin toimeenpanoon liittyi vilkastunut kansainvälinen yhteistyö: Celialla oli hyvä edustus esimerkiksi European Inclusive Publishing Forum -yhteistyöelimessä. Vuoden viimeisellä neljänneksellä valmisteltiin saavutettavan julkaisemisen ohjesivuston julkaisua mm. hankkimalla verkko-osoite julkaisekaikille.fi ja valitsemalla sivuston tekninen toteuttaja.

Asiantuntijatyön vahvistamiseksi virastoon rekrytoitiin kolmas saavutettavuusasiantuntija.

Tavoite 3: Lisäämme osallisuutta kulttuuriin ja kavennamme eri väestöryhmien eroja osallistumisessa. Teemme tätä vahvistamalla palveluidemme saatavuutta yhteistyökumppaneiden kautta.

Celian asiakasrekisterissä oli vuoden 2021 lopussa 64 138 henkilöasiakasta (-13 %) ja 4 101 yhteisöasiakasta (+5 %). Henkilöasiakkaiden määrä laski, sillä asiakasrekisteristä poistettiin tietosuojakäytäntöjen takia 22 559 henkilöasiakasta, jotka eivät olleet käyttäneet palvelua kahteen vuoteen. Rekisterin päivitys tällä perusteella toteutettiin ensimmäistä kertaa ja siksi poistettujen henkilöasiakkaiden määrä oli suuri. Jatkossa päivitys tehdään vuosittain. Uusia asiakkaita liittyi palvelun käyttäjäksi 14 037, lähes saman verran kuin vuonna 2020. Asiakasrekisterin päivityksen takia aktiivisten asiakkaiden osuus kasvoi selvästi: vähintään yhden kirjan oli lainannut 60 % asiakkaista (2020: 52 %).

Kouluissa ja oppilaitoksissa rekisteröityjen asiakkaiden aktiivisuus oli 17,6 %. Tavoitteena oli, että 18 % koulujen rekisteröimistä oppilaista ja opiskelijoista lukisi Celian kirjoja vähintään 3 tuntia vuoden aikana. Korona-ajan tapahtumarajoitukset heikensivät mahdollisuuksia tehdä toimenpiteitä käyttäjien aktivoimiseksi.

Yhteistyötä yleisten kirjastojen kanssa tehtiin edelleen etäyhteyksien kautta. Keväällä pidettiin noin joka toinen vuosi järjestettävä alueellisten Celia-vastaavien kokous, jonka anti on merkittävä suunnannäyttäjä seuraavien vuosien kehittämistyölle. Alueellista kehittämistyötä tekevien kirjastojen kanssa järjestettiin kahdeksan Celia-koulutusta, joihin otti osaa kirjastoammattilaisia yli 80 toimipisteestä. Lisäksi tuotettiin kirjastojen henkilöstölle suunnattu koulutusvideo, jota katsottiin lähes 500 kertaa. Myös yleisten kirjastojen henkilöstölle suunnatut, neljä kertaa vuodessa järjestettävät Teams-kyselytunnit koettiin hyödyllisiksi.

Yleiset kirjastot pystyivät järjestämään yhdenvertaisia ja saavutettavia kirjastopalveluja lukemisesteisille henkilöille siten, että yleisissä kirjastoissa rekisteröidyistä asiakkaista 51,5 % käytti palvelua vuoden 2021 aikana. Tavoite, 45 % saavutettiin siis hyvin.

Korkeakoulukirjastojen rekisteröimien asiakkaiden aktiivisuus palveluiden käytössä oli 36,6 %. Aktiivisuudessa oli 2,6 % nousu vuoteen 2020 verrattuna. Tavoite vuodelle 2021 oli kuitenkin 39 %, joten tavoitteesta jäätiin 6,7 %. Palvelun käytön aloittamista pyrittiin helpottamaan tekemällä uusille opiskelija-asiakkaille opas suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Ehkä lukuaktiivisuus heijastelee myös kurssikirjojen tämänhetkistä tarvetta korkeakoulumaailmassa.

Tavoite 4: Vahvistamme lasten ja nuorten oppimismahdollisuuksia. Tätä tavoitetta toteutamme kehittämällä tuotteita ja palveluita yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.

Oppilaiden ja opiskelijoiden aktiivisuuteen Celian palveluiden käytössä vaikuttaa myös opettajien kiinnostuminen ja sitoutuminen palveluun perehtymiseen, palvelun hyödyntämiseen ja tarjoamiseen. Toimenpiteitä koulujen palvelumallin selkeyttämiseksi kouluille valmisteltiin. Lisäksi uusi julkaisupolitiikka selventää muun muassa kouluille, mitä materiaalia Celia tuottaa.

Lasten ja nuorten lukutaitoa ja lukemista edistettiin osallistumalla Seinäjoen kirjaston valtakunnallisen erityistehtävän eli Erten kesäkampanjaan ja tekemällä yhteistyötä pääkaupunkiseudun Helmet-alueen lukudiplomitoiminnassa. Celian kirjatarjontaa nostettiin esille ja panostettiin sopivan lukemisen löytämiseen tuottamalla lasten ja nuorten kirjallisuuteen keskittyviä uutiskirjeitä ja kehittämällä Celianet-verkkopalvelun kategoriatoimintoa.

Sokeiden lasten lukemista tukemaan kehitettiin kirja- ja kuvapaketti jouluaiheisista tarinoista, ja aloitettiin lukupiiritoiminta Valteri-koulu Onervan kanssa. Myös lasten, nuorten ja nuorten aikuisten strategian sekä lukemisen edistämisen toimintasuunnitelman laatiminen aloitettiin.

Taktiilin lukemisen edistämiseksi aloitettiin Suomessa LEGO Foundationin kehittämien LEGO Braille Bricks -pistekirjoituspalikoiden jakelu opetusalan ammattilaisille yhteistyössä Valterin kanssa. Tavoitteena on paitsi tukea sokeita ja heikkonäköisiä lapsia pistekirjoitustaitojen kehittämisessä leikin avulla, myös jakaa lasten näkeville vertaisille tietoa pistekirjoituksesta sekä tarjota kaikille lapsille yhteinen tapa lukea ja oppia.

Tavoite 5: Ehkäisemme eriarvoistumista ja tuemme yhdenvertaisia mahdollisuuksia lukemisessa. Näitä tavoitteita toteutamme täydentämällä saavutettavaa julkaisemista omalla kirjatarjonnallamme.

Celian yleistä kauno- ja tietokirjallisuutta koskeva kokoelmapolitiikka ja oppimateriaaleja käsittelevä tuotantopolitiikka uudistettiin yhdeksi julkaisupolitiikaksi, joka määrittelee miten ja millä periaatteilla Celian kirjatuotanto toimii suhteessa kaupalliseen saavutettavaan julkaisemiseen. Julkaisupolitiikasta johdettiin sekä kauno- ja tietokirjallisuutta että oppimateriaaleja koskevat julkaisuperiaatteet, joissa kuvataan konkreettisesti, mitä aineistoja Celia tuottaa ja millä rajoituksilla.

Celian oma kirjatuotanto täydentää saavutettavassa muodossa olevan kirjallisuuden tarjontaa. Kirjatuotannon kokonaistavoite toteutui: tavoite oli 1 250, ja aineistoa valmistui 1 483. Oman tuotannon ja kustantajien kanssa yhteistuotantoina tuotettujen äänikirjojen lisäksi vaihtoina tai lahjoituksina hankittiin 221 kirjaa, pääasiassa ruotsin- ja muunkielisiä äänikirjoja. Äänikirjanimekkeiden tuottaminen yhteistyössä kustantajien kanssa kasvoi yli 25 %; yhteistuotantoja tehtiin 424, kun vuonna 2020 niitä oli 339. EPUB-tuotannon tavoitteita, aikataulutusta, määrää ja vaativan sisällön toimitusta suunniteltiin tulevaa verkkojakelukilpailutusta silmällä pitäen Celiassa, yhteistyökumppaneiden kanssa sekä kansainväliseen yhteistyöhön osallistumalla. EPUB-kehitystyön linjattiin etenevän kolmen korin mallin mukaisesti: nämä ovat ohjelmisto- ja laite- sekä ohjelmatuen kehittäminen, kaunokirjallisuus sekä oppikirjat ja vaativa tietokirjallisuus.

Taktiilioppimateriaalien, kuten pistematematiikan, kehittämistä jatkettiin yhteistyössä oppimis- ja ohjauskeskus Valterin kanssa. Lisäksi valmistauduttiin vuosien 2022‒2025 taktiilihankkeeseen, jonka aikana selvitetään taktiilituotteiden sekä niissä hyödynnettävien muovikohokuvien ja -karttojen tuottamisen ja tarjonnan uudistamista.

Toiminnallinen tuloksellisuus

Verkkolainauksen lisääntyminen ja palveluiden kokonaiskäyttö

Celian lainauspalveluita käytettiin 1 253 956 kertaa ja niiden käyttö lisääntyi 1,4 %. Verkkolainojen osuus kokonaislainauksesta nousi 74 %:iin, joten tavoite 75 % lähes saavutettiin. Sähköisiä palveluja käyttävien osuus jäi hieman tavoitellusta 84 %:sta, toteuma 82,5 %. 65 vuotta täyttäneistä Celian asiakkaista verkkopalvelujen käyttäjien osuus oli 49 %; tavoite oli 39 %, eli se ylittyi reilusti. CD-äänikirjalainaajia oli 8 515, mikä oli 12 % asiakkaista.

Celian kanssa palvelusopimuksen tehneiden yhteistyökumppanien aktiivisuus

Keskeinen Celian vaikuttavuustavoite oli jatkaa yhteistyötä yleisten kirjastojen, korkeakoulukirjastojen, koulujen ja oppilaitosten kanssa ja näin tavoittaa entistä useampi palveluita tarvitseva asiakas palveluiden piiriin. Tavoite toteutui hyvin koronan vaikutuksista huolimatta, sillä uusia asiakkaita rekisteröitiin kouluissa ja kirjastoissa yhteensä 14 000.

Vuoden 2021 aikana 76 % kirjastoista rekisteröi uusia Celia-asiakkaita. Asetettu tavoite oli 75 %, joten se saavutettiin. Tavoitetta oli laskettu, sillä vuoden 2021 aikana kirjastojen järjestämät tapahtumat peruuntuivat koronarajoitusten takia.

Korkeakoulukirjastoissa uusien asiakkaiden rekisteröinnit jatkuivat aktiivisina koronasta huolimatta. Tavoitteena oli, että 85 % korkeakoulukirjastoista rekisteröisi uusia asiakkaita. Tavoite ylittyi ja rekisteröintiprosentti oli 92,5.

Koulujen ja oppilaitosten osalta tavoite 50 % rekisteröintiaktiivisuudesta ylitettiin, koska rekisteröintejä teki 57,1 % oppilaitoksista. Koulujen palveluprossin kehittämistä jatkettiin vuoden aikana, mutta toiminnan vakiinnuttaminen kouluissa edellyttää vielä lisätoimenpiteitä.

Henkilöasiakkaiden asiakastyytyväisyys ja palvelutaso

Celian palvelutaso pysyi hyvänä, esimerkiksi asiakkaiden yhteydenottoihin kyettiin vastaamaan arkisin vuorokauden kuluessa palvelulupauksen mukaisesti. Käyttökatkoja verkkopalvelussa oli vain vähän.

Syksyn 2021 verkkopalveluita koskevaan asiakastyytyväisyyskyselyyn vastasi 1 771 asiakasta, joista 68 % oli henkilöasiakkaita ja 32 % yhteisöasiakkaita, kuten kirjastoja, kouluja ja hoivakoteja. Käyttökokemukseen oltiin entistä tyytyväisempiä: se oli 4,13, kun vuonna 2020 tulos oli 4,07. Monessa avoimessa palautteessa mainittiin etenkin Celian verkkopalvelujen tärkeä ja yhdenvertaisuutta lisäävä rooli.

Henkilöasiakkaat pitivät verkkopalvelujen käyttöä helpompana kuin yhteisöasiakkaat, mutta yhteisöasiakkaidenkin käyttökokemus parantui: henkilöasiakkaan rekisteröimisen tai tietojen muokkaamisen Celianetissä koki melko tai erittäin helpoksi 75 % vastaajista, kun vuonna 2020 luku oli 70 %.

Toiminnallinen tehokkuus

Kustannukset tulosalueittain 2019–2021

Tulosalue | 2019 | 2020 | 2021 | Muutos 2020/2021
Kirjapalvelut | 5 278 674 € | 5 137 753 € | 4 778 254 € | -7,0 %
Asiantuntija- ja konsultointitoiminta | 357 322 € | 406 216 € | 451 129 € | 11,1 %
Yhteensä | 5 635 996 € | 5 543 970 € | 5 229 383 € | -5,7 %

Kirjapalveluiden kustannukset laskivat 7 %. Asiantuntijatoiminnan kustannukset sen sijaan lisääntyivät yli 11 %, koska asiantuntijatyöhön saatiin ja kohdistettiin lisää voimavaroja. Tulosalueiden kokonaiskustannukset laskivat kertomusvuonna 5,7 % edellisvuotisesta.

Kirja- ja oppimateriaalilainan keskihinta 2019–2021

| 2019 | 2020 | 2021 | Muutos 2020/2021
Kirja- ja oppimateriaalilainan keskihinta | 4,87 € | 3,14 € | 2,81 € | -10,5 %

Yleisen kauno- ja tietokirjallisuuden ja oppimateriaalien toimitusten keskihinta jatkoi laskuaan ja oli jo 10,5 % pienempi kuin vuonna 2020. Syynä hinnanlaskuun olivat mm. palveluiden kysynnän kasvu ja kokonaiskustannusten lasku.

Työn tuottavuus (suoritteet/tulosalueen htv) 2019–2021

Tulosalueiden htv-määriin on vyörytetty osuus hallinto-, tuki- ja ohjaustoimintojen henkilötyövuosista.

Tulosalue
2019
2020
2021
Muutos
2020/2021

Kirjapalvelut

Suoritteet yhteensä, kpl
1 499 320
1 635 262
1 700 088
4 %

Henkilötyövuodet, kpl
40,09
39,95
38,54
-3,5 %

Suoritteet/htv
37 399
40 933
44 112
7,8 %

Saavutettavan julkaisemisen edistäminen

Suoritteet yhteensä, kpl
57 515
108 476
117 229
8,3 %

Henkilötyövuodet, kpl
2,4
2,87
3,46
20,6 %

Suoritteet/htv
23 965
37 797
38 881
2,9 %

Muu asiantuntijatoiminta, htv
0,26
0,29
0,18
-37,9 %

Kirjapalvelut-tulosalueen suoritteisiin on laskettu mukaan sekä yleisen kauno- ja tietokirjallisuuden että oppimateriaalien lainat ja hankinnat, verkkosivustojen sivulataukset, asiakaspalvelukanavien yhteydenotot, messut ja tapahtumat, seminaarit ja webinaarit ja niiden myöhemmät katsojaluvut, YouTube-videoiden katselukerrat, uutiskirjeet, tiedotteet sekä Celian asiakaspalvelussa rekisteröidyt asiakkaat. Tulosalue sisältää myös yhteistyön Celian palvelukumppaneiden kuten yleisten kirjastojen, koulujen ja oppilaitosten sekä korkeakoulukirjastojen kanssa. Suoritteiden määrä kasvoi 4 % edellisvuoteen verrattuna. Työn tuottavuus nousi 7,8 % vuodesta 2020.

Saavutettavan julkaisemisen edistämisen tulosalue sisältää seminaarit ja koulutukset, neuvonnan, suositukset ja ohjeet sekä saavutettavuussivustojen sivulataukset. Suoritteiden määrä kasvoi 8,3 % ja työhön käytettyjen henkilötyövuosien määrä kasvoi 20,6 % edellisvuoteen verrattuna. Työn tuottavuus nousi 2,9 % vuodesta 2020.

Muun asiantuntijatoiminnan osuus Celian toiminnasta on suhteellisen pientä. Tulosalue kattaa mm. saavutettavien kirjastopalveluiden edistämisen, kuten kirjastojen neuvonnan saavutettavissa kirjastopalveluissa sekä koulutukset alan oppilaitoksissa, sekä työn erilaisissa neuvottelukunnissa, hallituksissa sekä työ- ja ohjausryhmissä. Näitä ovat muun muassa kansainvälinen Daisy-konsortio, Suomen Daisy-konsortio, IFLA, Tactus-koskettelukirjayhteistyö, Braille-neuvottelukunta, Oikeus oppimiseen -neuvottelukunta, selkokieleen ja selkokirjallisuuteen sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuteen ja kirjastoalaan liittyvät asiantuntijakokoonpanot. Muu asiantuntijatoiminta on pandemiasta johtuen laskenut merkittävästi; työhön käytetty htv-määrä laski noin 38 % vuodesta 2020.

Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen

Henkilövoimavarat (HTV) tulosalueittain 2019–2021

Tulosalue
2019 htv
2020 htv
2021
htv
Muutos 2020/2021

Kirjapalvelut, josta
40,09
39,95
38,54
-3,5 %

Kirjastopalvelut
22,62
20,37
20,01
-1,8 %

Oppimateriaalipalvelut
17,47
19,58
18,53
-5,4 %

Asiantuntija- ja konsultointitoiminta
2,66
3,16
3,64
15,2 %

Yhteensä
42,75
43,11
42,19
-2,1 %

Strategian mukaisesti asiantuntijatoimintaan käytettiin noin 15 % enemmän voimavaroja kuin edellisvuonna.

Henkilöstön määrä ja rakenne 2019–2021

| 2019 | 2020 | 2021 | Muutos 2020/2021
Henkilöstön lukumäärä
Miehet | 13 | 13 | 13 | 0 %
Naiset | 34 | 33 | 30 | -9,1 %
Yhteensä | 47 | 46 | 43 | -6,5 %
Henkilötyövuodet | 42,75 | 43,11 | 42,19 | -2,1 %
Keski-ikä
Miehet | 46,8 | 46,7 | 48,8 | 4,5 %
Naiset | 49,9 | 49,3 | 50 | 1,4 %
Ikäjakauma
25–29 | 1 | 2 | 1 | -50 %
30–34 | 3 | 2 | 2 | 0 %
35-39 | 5 | 4 | 4 | 0 %
40-44 | 7 | 5 | 5 | 0 %
45-49 | 6 | 8 | 8 | 0 %
50-54 | 7 | 7 | 5 | -28,6 %
55-59 | 13 | 10 | 7 | -30 %
60-64 | 5 | 8 | 11 | 37,5 %
Vakinaiset, määräaikaiset
Miehet, vakinaiset | 8 | 10 | 12 | 20 %
Miehet, määräaikaiset | 5 | 3 | 1 | -66,8 %
Naiset, vakinaiset | 30 | 31 | 29 | -6,5 %
Naiset, määräaikaiset | 4 | 2 | 1 | -50 %
Kokoaikaiset/osa-aikaiset
Kokoaikaiset | 44 | 43 | 41 | -4,6 %
Osa-aikaiset | 3 | 3 | 2 | -33,3 %
Lähtö- ja tulovaihtuvuus
Lähtö | 4 | 2 | 5 | 150 %
Tulo | 5 | 2 | 3 | 50 %
Työtyytyväisyys (1-5) | 3,36 | 3,47 | 3,59 | 2,28 %
Sairauspoissaolot pv/htv | 8,2 | 4,73 | 7,99 | 68,9 %

Miesten osuus pysyi edellisvuoden tasolla ja oli noin 30 %. Henkilöstön keski-ikä oli molemmissa ryhmissä noin 50 vuotta. Mittavaa eläkkeelle siirtymistä onkin odotettavissa vuoden 2023 jälkeisinä vuosina. Henkilöstön liikkuvuus on lisääntynyt jonkin verran. Pysyviä tehtäviä pyritään hoitamaan vakinaisella henkilöstöllä.

Syksyllä toteutetun VMBaro-kyselyn mukaan työtyytyväisyys nousi 3,5 % tasolle 3,59. Kehitystä tapahtui valtaosalla työtyytyväisyyden osa-alueista, keskeisimpinä esihenkilöiden ja johdon toiminta ja tuki, palkkausjärjestelmän avaaminen ja toimintatapojen selkiyttäminen, tyytyväisyys työvälineisiin sekä mahdollisuuteen tehdä etätyötä, mahdollisuus tehdä asioita uusilla tavoilla, luottamus palvelussuhteen jatkuvuuteen sekä tiedonsaanti ja viestintä.

Seksuaalista häirintää oli (asiakkaan taholta) kokenut 4 % vastaajista. Työyhteisön sisällä oli muun häirinnän tai epäasiallisen kohtelun kohteeksi vuoden aikana joutunut 36 % ko. kysymykseen vastanneista, ts. 12 % henkilöstöstä. VMBaron johtajuusindeksi nousi 6,8 % tasolle 3,46, innovointikyvykkyysindeksi nousi 0,3 % tasolle 3,81 ja työyhteisöindeksi nousi 3 % tasolle 3,73. Sairauspoissaolojen määrä palasi lähelle koronaa edeltävää tasoa.

Henkilöstökustannukset 2019–2021

| 2019 | 2020 | 2021 | Muutos 2020/2021
Henkilöstökulut | 2 381 280 € | 2 462 081 € | 2 414 961 € | -1,9 %
Työterveyshuollon kustannukset, €/htv | 1 070 | 703 | 993 | 41,3 %
Työhyvinvoinnin ja virkistys- toiminnan kustannukset, €/htv | 271 | 222 | 364 | 64 %
Koulutuskustannukset, €/htv (sis. vain koulutusten ostot) | 787 | 830 | 993 | 19,6 %

Henkilöstökulut sisältävät myös virkamiesten tulospalkkiot sekä freelancer-työntekijöiden palkkiot. Koulutuskustannukset sisältävät vain maksullisten koulutusten ostot, eivät työajan kustannuksia. Koulutusta koskevan VMBaro-tuloksen 4,14 perusteella työnantajan tarjoamia koulutusmahdollisuuksia pidettiin hyvinä, mikä heijastunee myös suhteellisen korkeana innovointikyvykkyysindeksinä 3,81, joka sekin oli noussut hieman. Koulutuksiin ja osaamisen kehittämiseen käytettiin lähes 20 % enemmän rahaa kuin vuonna 2020.

Toisena koronavuonna sekä sairauspoissaolot että työterveyshuollon kustannukset palasivat lähelle pandemiaa edeltävälle tasolle. Työhyvinvointiin ja virkistystoimintaan kuitenkin panostettiin, ja kustannukset nousivatkin noin 64 %. Virkistyspäivä järjestettiin omatoimisena Itämeripäivän yhteydessä ja virkistysraha oli käytössä, mutta yhteisiä, fyysisiä tapaamisia ei juuri voitu järjestää.

Tuloksellisuuden tunnusluvut talousarvion ja tulossopimuksen mukaan 2016–2021

2016
toteuma
2017
toteuma
2018
toteuma
2019
toteuma
2020 toteuma
2021 toteuma

Yhteiskunnallinen vaikuttavuus:
Lukemisesteisten henkilöiden kirjallinen tieto- ja kulttuurivaranto lisääntyy

Celian kirjatuotanto, uusien nimekkeiden määrä
1 518
1 389
1 434
1 391
1 359
1 466

Saavutettavan julkaisemisen suositukset, saavutettavuusneuvonta ja koulutukset, kpl
26
34
28
63
58
61

Yhteiskunnallinen vaikuttavuus
Kirjastopalvelujen saatavuutta lukemisesteisille henkilöille lisätään

Yhteistyökirjastojen lukumäärä, kunnat/toimipisteet
200/374
220/441
286/454
287/477
289/479
290/482

Yhteistyökirjastojen lukumäärä: korkeakoulukirjastot
28
30
35
35
35
35

Celian palveluita säännöllisesti käyttävät lapset ja nuoret
1 778
1 747
8 927
12 655
12 753
12 038

Toiminnallinen tehokkuus

Asiakkaita palveluiden piirissä (henkilöt ja yhteisöt)
35 300
39 700
45 567
65 096
78 261
68 239 ¹

Oppimateriaalitoimitukset
14 485
13 885
45 938
56 344
58 069
55 701

Lainat Celian järjestelmästä
950 000
771 400
919 007
1 082 142
1 239 874
1 253 956

Sähköisten palveluiden käyttö lisääntyy

Verkkotoimitusten osuus kokonaislainauksesta %
39
48
60
67
71
74

Sähköisiä palveluja käyttävien henkilöiden määrä
11 586
13 895
31 340
47 646
61 363
56 352

Asiakastyytyväisyys

Tyytyväisyys verkkopalveluihin (1-5)
4,04
3,6
4,0
4,0
4,1
4,1

Henkisten voimavarojen hallinta

Työtyytyväisyys (1-5)
3,21
3,12
3,31
3,36
3,47
3,59

Henkilöasiakkaiden määrä laski, sillä asiakasrekisteristä poistettiin tietosuojakäytäntöjen uudistamisen takia 22 559 henkilöasiakasta, jotka eivät olleet käyttäneet palvelua kahteen vuoteen.↩︎

Tilinpäätösanalyysi

Vuosi | 2019 | 2020 | 2021
Toimintamenot | 5 635 996 € | 5 543 970 € | 5 229 383 €

Rahoituksen rakenne

Näkövammaisten kirjaston toiminta rahoitettiin toimintamenomäärärahoilla. Kirjaston toimintamenomäärärahaa (momentti 29.80.05) oli kertomusvuoden talousarviossa 5 510 000 €. Vuodelta 2020 siirtyi toimintamenomäärärahoja kertomusvuodelle käytettäväksi 676 516,04 €, joten yhteensä kertomusvuonna käytettävissä oli 6 186 516,04 €.

Talousarvion toteutuminen ja analyysi

Toimintamenojen käyttö muodostui vuoden 2021 talousarvion määrärahoista, vuodelta 2020 siirtyneestä toimintamenomäärärahoista sekä bruttotuloista. Talousarviobruttotulot laskivat edellisen vuoden 44 310 eurosta kertomusvuoden 6 789,45 euroon. Talousarviomenot ovat viraston toimintamenoja, joista runsas 46,17 % muodostuu palkoista sivukuluineen ja toinen suuri menoerä on palveluiden osto, joka vie 43,47 %. Tulot alittivat talousarvion 23 210,55 eurolla. Toimintamenomäärärahasta (sisältäen tulot) käytettiin 5 224 093,67 € mikä on 276 388,04 euroa vähemmän kuin vuonna 2020. Vuodelle 2022 toimintamenomäärärahaa siirtyi 997 190,71 euroa. Määrärahaa siirtyi odotetusti ottaen huomioon Celian siirtomäärärahojen käyttösuunnitelman tuleville vuosille. Tulevina vuosina Celian kehittämishankkeet on tarkoitus rahoittaa näillä säästöillä.

Sisäinen valvonta

Celian toimintaa ohjaa laki ja asetus Näkövammaisten kirjastosta. Nykyinen laki on vuodelta 1996. Celia kuuluu opetus- ja kulttuuriministeriön kirjanpitoyksikköön.

Celian johtokunta on vahvistanut Celialle sisäisen valvonnan ohjesäännön 2007. Tässä sisäisen valvonnan ohjesäännössä määrättävät sisäisen valvonnan menettelyt ja järjestelyt kattavat viraston maksupistetehtävät ja viraston vastuulle kuuluvat muut tehtävät. Ohjesääntöä noudatetaan virastossa ja sen vastuulla olevissa itse hoidetuissa tai ulkoistetuissa tehtävissä.

Celian sisäisen valvonnan järjestelyistä ja johdon vastuista on määrätty talousarviosta annetun asetuksen mukaisesti tämän sisäisen valvonnan ohjesäännön lisäksi viraston työjärjestyksessä sekä opetus- ja kulttuuriministeriön taloussäännössä.

Taloussäännössä sekä sisäisen valvonnan ohjesäännössä sisäisellä valvonnalla ja riskienhallinnalla tarkoitetaan viraston toimintaan sisältyvää jatkuvaa talouden, toiminnan ja omaisuuden turvaamisen kontrollia, virheiden ja ei-toivottujen menettelyjen ehkäisemistä, toimintaa koskevien ohjeiden, määräysten ja säädösten noudattamisen ja informaatiojärjestelmien luotettavuuden varmistamista sekä taloudellisuuden edistämistä. Asianmukaisesti järjestetty sisäinen valvonta ja riskienhallinta turvaavat osaltaan viraston johtamisen ja ulkoisen ohjauksen edellyttämät oikeat ja riittävät tiedot viraston taloudesta ja toiminnasta.

Braille-neuvottelukunnan toimintakertomus 2021

Braille-neuvottelukunta 1.5.2018–30.4.2022

Puheenjohtaja: Koulutussuunnittelija Eeva-Liisa Koskinen, NKL

Jäsenet:
Oppimateriaalisuunnittelija Lauri Kannas, Celia
Erityisasiantuntija Riitta Korhonen, Kotus
Filosofian maisteri Teemu Kuusisto
Ohjaava opettaja Tuija Piili-Jokinen, Valteri, Onerva
Erityisasiantuntija Antti Raike, Aalto yliopisto
Ammatillinen erityisopettaja Maria von Rutenberg, Ammattiopisto Live

Asiantuntijajäsenet:
Oppimateriaalisuunnittelija Essi Aura, Celia
Pistekirjoitusvastaava Tessa Bamberg, FSS

Sihteeri: suunnittelija Marjo Kauttonen, Celia

Kokoukset

Braille-neuvottelukunta kokoontui vuoden aikana kuusi kertaa. Koronan vuoksi kokoukset pidettiin Teamsissa.

Muu toiminta

Pistekirjoitus.fi-verkkosivuston sisältö valmistui. Ulkoasua elävöittävät kuvat lisätään myöhemmin Celian kuvauudistuksen yhteydessä. Vierailijaa aktivoivaksi elementiksi sivustolle linkitettiin Näkövammaisten liiton sivuilla oleva pistekirjoitusmuunnin. Se tarjoaa mahdollisuuden kokeilla, miltä oma teksti näyttää pistekirjoituksella.

Neuvottelukunnan julkaisuille oli kysyntää, joten niiden tuottaminen ja jakelukanavana toimiminen oli tärkeä osa neuvottelukunnan työtä.

Pistelukemistojen valikoima täydentyi ruotsinkielisellä lukemistolla, jossa on helppoja ja lyhyitä tarinoita. Ruotsinkielinen lukemisto Moa och Ali valmistuu pisteillä lainattavaksi vuoden 2022 aikana.

Pistekirjoituksen perusteet -oppaan päivitys valmistui ja oppaan sähköinen versio julkaistiin Pistekirjoitus.fi-sivustolla Aleksis Kiven päivänä 10.10.2021. Oppaasta tehdään myös pistekirja, joka tulee Celian valikoimiin. Lisäksi oppaasta on tulossa ruotsinkielinen käännös.

Celiassa päivitettiin ja osin uudistettiin pisteoppikirjojen toimitusopas. Opas otettiin Braille-neuvottelukunnan Pistekirjoitus.fi-sivustolle, jotta se olisi helposti myös muiden tahojen käytettävissä. Opas tarjoaa tietoa, ja samalla tuetaan mahdollisimman hyvän pistemateriaalin tuottamista.

Syksyllä 2019 julkaistun Opi pistenuotteja -sivuston sisältö saatiin pistemuotoon ja se tuli lainattavaksi Celianetin kautta. Vuonna 2021 Opi pistenuotteja -materiaalia lainattiin kolme kappaletta.

Neuvottelukunnan julkaisuja tilattiin yhteensä 108 kappaletta (159 vuonna 2020). Suurin osa tilauksista oli aapiskirjoja: 96 kappaletta (55 v. 2020). Pistelukemistoja ja vanhempia Tiedelehtien koosteita tilattiin yhteensä kuusi kappaletta (78 v. 2020). Lukemistotilausten pienempää määrää selittänee osin koronatilanne ja myös se, että edellisen vuoden tilauksiin kohdistui aiemmilta vuosilta patoutunutta kysyntää. Aapiskirjojen tilausmäärän perusteella voitaneen päätellä myös lukemistojen tilausmäärän kasvavan, kun pisteiden opiskelu edistyy ja tarvitaan haasteellisempaa oppimateriaalia.

Näkövammaisten kirjastoa koskevaa lakia uudistetaan. Tähän liittyen Braille-neuvottelukunnan puheenjohtaja osallistui kuulemistilaisuuteen lakiuudistusta valmistelevassa työryhmässä kesäkuussa 2021. Neuvottelukunnassa käydyn alustavan keskustelun pohjalta nostettiin esiin piste- ja taktiiliaineistoihin liittyvät asiat. Nykyisen lain maininnat äänikirjamateriaaleista ym. yleiset näkövammaisopetuksen asiat voitaisiin jättää vähemmälle, ehkä jopa karsia neuvottelukunnan tehtävistä, koska niiden asiantuntemusta on muualla. Ehdotus sai kannatusta työryhmässä. Seurataan lakiuudistuksen etenemistä vuonna 2022.

Pohjoismainen Braille-neuvottelukuntien kokous

Pohjoismaisten Braille-neuvottelukuntien kokouksen järjestämisestä vastasi Tanska. Kokous toteutettiin hybridikokouksena 28.-29.10.2021. Suomi ja Islanti osallistuivat etäyhteyksin ja muut matkustivat paikan päälle Tanskaan. Osallistujia oli kaikista pohjoismaista, tällä kerralla myös Islannista. Suomesta kokoukseen osallistuivat Essi Aura, Marjo Kauttonen, Eeva-Liisa Koskinen, Tuija Piili-Jokinen ja Maria von Rutenberg. Eri maissa työskennellään hyvin samaan tapaan ja haasteetkin ovat samankaltaisia. Siksi yhteinen keskustelu ja tiedon jakaminen on tärkeää.

Muut matkat ja seminaarit

Huhtikuun lopussa osallistuttiin joka neljäs vuosi järjestettävään Tactile Reading -konferenssiin. Se toteutettiin etäyhteyksin. Ohjelma sisälsi useita rinnakkaisia esityksiä ja näyttelyitä, joita osallistujien oli mahdollista katsoa myös jälkikäteen. Ohjelma oli kiinnostava ja monipuolinen. Monenlaisia kokeiluja ja kehitelmiä on erityisesti tietotekniikan saralla. Niiden todelliset käyttömahdollisuudet näkövammaisten ihmisten arkielämässä jäivät mietityttämään. Konferenssiin osallistuivat Essi Aura, Lauri Kannas, Marjo Kauttonen, Eeva-Liisa Koskinen, Tuija Piili-Jokinen ja Maria von Rutenberg.